# Euroopa Liidu L 179/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik14. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik14. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist) jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1448, 10. mai 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2022/127 seoses koolikava raames ettemaksete tegemisega ja parandatakse kõnealust määrust | 2 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1449, 12. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 toetuse maksmise, eraldiste vaheliste ülekannete ja halduskontrollide osas | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1450, 13. juuli 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1451, 13. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/2002 seoses taudist teatamisega ning teabega, mille liikmesriigid peavad esitama kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide heakskiitmiseks ja nendest programmidest teatamisel ning taudivaba staatuse taotlustes (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1452, 13. juuli 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1453, 13. juuli 2023, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/1533, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (
  1
  ) | 90 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1454, 13. juuli 2023, millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile WESSOCLEAN GOLD LINE vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  ) | 93 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1455, 13. juuli 2023, milles käsitletakse koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kiireloomulist ajutist lubamist normaalse vatsatalitlusega mäletsejaliste, hobuslaste ja jäneseliste söödalisandina (
  1
  ) | 103 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1456, 10. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige | 113 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1457, 13. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1458, 11. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Kreekas
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4794 all)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2023, 9. juuni 2023, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2023/1459] | 119 |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga p loodud sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee otsus nr 2/2023, 28. juuni 2023, millega määratakse finantseerimisasutus, kelle avaldatud viiteintressimäära kasutatakse viivise kindlaksmääramiseks ja kelle avaldatud viitekurssi kasutatakse vääringu konverteerimise vahetuskursi kindlaksmääramiseks, ning määratakse kindlaks kuupäev, mida tuleb võtta arvesse vääringu konverteerimise kursside kindlaksmääramisel [2023/1460] | 147 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist) jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1448, 10. mai 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2022/127 seoses koolikava raames ettemaksete tegemisega ja parandatakse kõnealust määrust

2

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1449, 12. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 toetuse maksmise, eraldiste vaheliste ülekannete ja halduskontrollide osas

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1450, 13. juuli 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1451, 13. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/2002 seoses taudist teatamisega ning teabega, mille liikmesriigid peavad esitama kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide heakskiitmiseks ja nendest programmidest teatamisel ning taudivaba staatuse taotlustes (
  1
  )

1

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1452, 13. juuli 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

57

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1453, 13. juuli 2023, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/1533, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (
  1
  )

1

90

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1454, 13. juuli 2023, millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile WESSOCLEAN GOLD LINE vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  )

1

93

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1455, 13. juuli 2023, milles käsitletakse koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kiireloomulist ajutist lubamist normaalse vatsatalitlusega mäletsejaliste, hobuslaste ja jäneseliste söödalisandina (
  1
  )

1

103

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1456, 10. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige

113

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1457, 13. juuli 2023, millega nimetatakse ametisse India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1458, 11. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Kreekas
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4794 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4794 all)

1

116

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2023, 9. juuni 2023, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2023/1459]

119

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga p loodud sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee otsus nr 2/2023, 28. juuni 2023, millega määratakse finantseerimisasutus, kelle avaldatud viiteintressimäära kasutatakse viivise kindlaksmääramiseks ja kelle avaldatud viitekurssi kasutatakse vääringu konverteerimise vahetuskursi kindlaksmääramiseks, ning määratakse kindlaks kuupäev, mida tuleb võtta arvesse vääringu konverteerimise kursside kindlaksmääramisel [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist) jõustumise kohta

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, jõustus 1. oktoobril 2022, pärast lepingu artiklis 2 sätestatud menetluse lõpuleviimist 4. aprillil 2022.

---

MÄÄRUSED

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1448,

10. mai 2023,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2022/127 seoses koolikava raames ettemaksete tegemisega ja parandatakse kõnealust määrust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013, (1) eelkõige selle artikli 44 lõiget 5 ja artikli 64 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/127 (2) täiendati määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/127 (2) täiendati määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikele 3b võivad liikmesriigid otsustada teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) II osa I jaotise II peatüki 1. jaos sätestatud toetuskava alusel ettemakseid 2023./2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse puhul. Selleks et tagada sidus ja mittediskrimineeriv ettemaksete tegemine ning liidu vahendite kaitse, on asjakohane sätestada ettemaksete tegemise eritingimused, mis seisnevad taotlejatele antava toetuse maksimaalses protsendimääras ja nõudes, et toetuse taotlejad peavad esitama tagatise. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikele 3b võivad liikmesriigid otsustada teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) II osa I jaotise II peatüki 1. jaos sätestatud toetuskava alusel ettemakseid 2023./2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse puhul. Selleks et tagada sidus ja mittediskrimineeriv ettemaksete tegemine ning liidu vahendite kaitse, on asjakohane sätestada ettemaksete tegemise eritingimused, mis seisnevad taotlejatele antava toetuse maksimaalses protsendimääras ja nõudes, et toetuse taotlejad peavad esitama tagatise.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artiklis 19 on sätestatud konkreetsed olukorrad, kus pädev asutus võib tagatise nõudest loobuda. Võttes arvesse, et kuna toetuse taotlejate kui avaliku sektori asutuste puhul on koolikavaga seotud nõuete täitmata jätmise oht väike, siis on asjakohane lubada pädeval asutusel selliste toetuse taotlejate puhul tagatise nõudest loobuda. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artiklis 19 on sätestatud konkreetsed olukorrad, kus pädev asutus võib tagatise nõudest loobuda. Võttes arvesse, et kuna toetuse taotlejate kui avaliku sektori asutuste puhul on koolikavaga seotud nõuete täitmata jätmise oht väike, siis on asjakohane lubada pädeval asutusel selliste toetuse taotlejate puhul tagatise nõudest loobuda.

| (4) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artiklis 28 tuleks pealkirjas viidata ka tagatiste tagastamata jätmisele ning selguse huvides tuleks lõikesse 2 lisada viide komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/128 (4) (millega sätestatakse tagatise tagastamata jätmise menetlus) artiklile 56. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artiklis 28 tuleks pealkirjas viidata ka tagatiste tagastamata jätmisele ning selguse huvides tuleks lõikesse 2 lisada viide komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/128 (4) (millega sätestatakse tagatise tagastamata jätmise menetlus) artiklile 56.

| (5) | Delegeeritud määrust (EL) 2022/127 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada, |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määrust (EL) 2022/127 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 muutmine

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 peatükki IIIa lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15b

Määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikes 3b osutatud ettemaksete tegemise eritingimused

1.   Määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikes 3b osutatud ettemaksed ei tohi ületada 80 % toetusest, mida toetuse taotlejatel on õigus õppeaasta jooksul saada ühe või mitme järgmise tegevuse elluviimiseks:

| a) | lastele toodete pakkumine või jagamine; |
| --- | --- |

a)

lastele toodete pakkumine või jagamine;

| b) | kaasnevad haridusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

kaasnevad haridusmeetmed;

| c) | järelevalve- või hindamismeetmed; |
| --- | --- |

c)

järelevalve- või hindamismeetmed;

| d) | avalik teavitamine. |
| --- | --- |

d)

avalik teavitamine.

2.   Lõikes 1 osutatud ettemaksete tegemiseks tuleb esitada tagatis, mis võrdub vähemalt ettemakse summaga.

3.   Erandina artiklist 19 võib pädev asutus tagatisnõudest loobuda ka juhul, kui kohustuse täitmise eest vastutab avaliku sektori asutus.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 parandus

Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artiklit 28 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Tagatise vabastamine ja tagastamata jätmine“; |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Tagatise vabastamine ja tagastamata jätmine“;

| 2) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui ületatakse ettemaksesumma saamise lõpliku õiguse tõendamiseks määratud tähtaeg ega esitata õiguse saamist kinnitavaid tõendeid, rakendab pädev asutus viivitamata tagatise tagastamata jätmist vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/128 (*) artiklis 56 sätestatud menetlusele.
  Kui liidu erieeskirjadega nii ette nähakse, võib tõendeid tagatise osalise tagasimaksu vastu esitada ka pärast kõnealust kuupäeva.


  (*)  Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/128, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollidega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 131).“
  " |
| --- | --- |

2)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui ületatakse ettemaksesumma saamise lõpliku õiguse tõendamiseks määratud tähtaeg ega esitata õiguse saamist kinnitavaid tõendeid, rakendab pädev asutus viivitamata tagatise tagastamata jätmist vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/128 (*) artiklis 56 sätestatud menetlusele.

Kui liidu erieeskirjadega nii ette nähakse, võib tõendeid tagatise osalise tagasimaksu vastu esitada ka pärast kõnealust kuupäeva.

(*)  Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/128, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollidega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 131).“
  "

*

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

1

(2)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

3

(4)  Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/128, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollidega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 131).

4

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1449,

12. juuni 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 toetuse maksmise, eraldiste vaheliste ülekannete ja halduskontrollide osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 25 esimese lõigu punkte a, b ja e,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013, (2) eelkõige selle artikli 60 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikega 3b anti liikmesriikidele võimalus teha määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise II peatükis sätestatud toetuskava (edaspidi „koolikava“) alusel ettemakseid 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse puhul. Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/127 (3) täiendatakse määrust (EL) 2021/2116, sätestades muu hulgas eeskirjad tagatiste kohta, sealhulgas eritingimused koolikava raames toetuse ettemaksete tegemiseks, mida antakse taotlejatele nende toetuse maksimaalse protsendimäära ulatuses, ning nõue, et toetusetaotlejatel tuleb esitada tagatis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikega 3b anti liikmesriikidele võimalus teha määruse (EL) nr 1308/2013 II osa I jaotise II peatükis sätestatud toetuskava (edaspidi „koolikava“) alusel ettemakseid 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse puhul. Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/127 (3) täiendatakse määrust (EL) 2021/2116, sätestades muu hulgas eeskirjad tagatiste kohta, sealhulgas eritingimused koolikava raames toetuse ettemaksete tegemiseks, mida antakse taotlejatele nende toetuse maksimaalse protsendimäära ulatuses, ning nõue, et toetusetaotlejatel tuleb esitada tagatis.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/39 (4) on sätestatud koolikava kohaldamise eeskirjad, sealhulgas liikmesriikide strateegiate sisu ning toetuse taotlemise ja väljamaksmise eeskirjad pärast koolikava meetmete rakendamist. Tuleks sätestada rakenduseeskirjad, mille kohaselt võivad liikmesriigid teha koolikava raames ettemakseid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/39 (4) on sätestatud koolikava kohaldamise eeskirjad, sealhulgas liikmesriikide strateegiate sisu ning toetuse taotlemise ja väljamaksmise eeskirjad pärast koolikava meetmete rakendamist. Tuleks sätestada rakenduseeskirjad, mille kohaselt võivad liikmesriigid teha koolikava raames ettemakseid.

| (3) | Tuleks sätestada eeskirjad toetuse ettemaksete taotluste sisu, sageduse ja tõendite kohta, mida koolikava raames toetuse taotlejatel tuleb esitada. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks sätestada eeskirjad toetuse ettemaksete taotluste sisu, sageduse ja tõendite kohta, mida koolikava raames toetuse taotlejatel tuleb esitada.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 4 on sätestatud miinimumnõuded, millele toetusetaotlused peavad vastama, et toetusetaotlejad saaksid pärast seda, kui nende toetusetaotlustega seotud tegevused on ellu viidud, esitada need taotlused pädevatele asutustele, et taotleda kantud kulude hüvitamist. Selles täpsustatakse ka, millised on nende taotluste toetamiseks vajalikud tõendavad dokumendid. Toetusetaotluse esitamise kohustust tuleks kohaldada ka juhul, kui toetusetaotleja on saanud toetuse ettemakse. Siiski on asjakohane sätestada erinõuded seoses toetusetaotlustega, mille puhul on tehtud ettemakseid. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 4 on sätestatud miinimumnõuded, millele toetusetaotlused peavad vastama, et toetusetaotlejad saaksid pärast seda, kui nende toetusetaotlustega seotud tegevused on ellu viidud, esitada need taotlused pädevatele asutustele, et taotleda kantud kulude hüvitamist. Selles täpsustatakse ka, millised on nende taotluste toetamiseks vajalikud tõendavad dokumendid. Toetusetaotluse esitamise kohustust tuleks kohaldada ka juhul, kui toetusetaotleja on saanud toetuse ettemakse. Siiski on asjakohane sätestada erinõuded seoses toetusetaotlustega, mille puhul on tehtud ettemakseid.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 5 on sätestatud tingimused, mille alusel pädevad asutused maksavad taotlejatele toetust koolikava meetmete rakendamisel tekkinud kulude hüvitamiseks. On asjakohane sätestada eeskirjad, mille alusel pädevad asutused teevad toetusetaotlejatele ettemakseid, ning sätestada, millised on toetuse maksmise tingimused juhul, kui on tehtud toetuse ettemakse. Lisaks tuleks kõnealuse artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tõendavate dokumentide tingimused sätestada artiklis 4, kuna need dokumendid toetavad toetusetaotlusi. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 5 on sätestatud tingimused, mille alusel pädevad asutused maksavad taotlejatele toetust koolikava meetmete rakendamisel tekkinud kulude hüvitamiseks. On asjakohane sätestada eeskirjad, mille alusel pädevad asutused teevad toetusetaotlejatele ettemakseid, ning sätestada, millised on toetuse maksmise tingimused juhul, kui on tehtud toetuse ettemakse. Lisaks tuleks kõnealuse artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tõendavate dokumentide tingimused sätestada artiklis 4, kuna need dokumendid toetavad toetusetaotlusi.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 6 on sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks tehtud rahaeraldiste vaheliste ülekannete tähtajad ning nende ülekannete kohta teate esitamine komisjonile kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud taotluses liidu toetuse saamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikele 4 võib ülekandeid teha üks kord õppeaastas kas enne lõplike eraldiste kindlaksmääramist järgmiseks õppeaastaks liikmesriigi soovituslike eraldiste vahel või pärast õppeaasta algust liikmesriigi lõplike eraldiste vahel, kui sellised eraldised on asjaomasele liikmesriigile ette nähtud. Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklite 3 ja 6 kohaselt peavad liikmesriigid teatama komisjonile selliste lõplike eraldiste vahel tehtud ülekannete summa selle õppeaasta 31. jaanuariks, mil need tehti. Selleks et pakkuda liikmesriikidele suuremat paindlikkust nende eraldiste haldamisel ja nende vahendite kasutamise maksimeerimiseks, on asjakohane lubada liikmesriikidel teha liikmesriikide lõplike eraldiste vahelisi ülekandeid pärast nimetatud kuupäeva ja nendest komisjonile teatada asjaomasele õppeaastale järgnevaks 31. augustiks. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 6 on sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks tehtud rahaeraldiste vaheliste ülekannete tähtajad ning nende ülekannete kohta teate esitamine komisjonile kõnealuse määruse artiklis 3 osutatud taotluses liidu toetuse saamiseks. Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõikele 4 võib ülekandeid teha üks kord õppeaastas kas enne lõplike eraldiste kindlaksmääramist järgmiseks õppeaastaks liikmesriigi soovituslike eraldiste vahel või pärast õppeaasta algust liikmesriigi lõplike eraldiste vahel, kui sellised eraldised on asjaomasele liikmesriigile ette nähtud. Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklite 3 ja 6 kohaselt peavad liikmesriigid teatama komisjonile selliste lõplike eraldiste vahel tehtud ülekannete summa selle õppeaasta 31. jaanuariks, mil need tehti. Selleks et pakkuda liikmesriikidele suuremat paindlikkust nende eraldiste haldamisel ja nende vahendite kasutamise maksimeerimiseks, on asjakohane lubada liikmesriikidel teha liikmesriikide lõplike eraldiste vahelisi ülekandeid pärast nimetatud kuupäeva ja nendest komisjonile teatada asjaomasele õppeaastale järgnevaks 31. augustiks.

| (7) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 9 on sätestatud erieeskirjad kontrollide kohta, mida liikmesriigid peavad tegema, et tagada koolikava käsitlevate õigusaktide järgimine. Need hõlmavad kõikide toetusetaotluste süstemaatilist halduskontrolli ja toetusetaotlustele lisatud tõendavate dokumentide kontrollimise nõudeid. On asjakohane sätestada, et toetuse ettemaksete taotluste suhtes kohaldatakse samu eeskirju. Lisaks on koolikava rakendamisel saadud kogemuste põhjal ja usaldusväärse finantsjuhtimise huvides asjakohane täpsustada, et halduskontrollid tuleks läbi viia enne toetuse maksmist. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 9 on sätestatud erieeskirjad kontrollide kohta, mida liikmesriigid peavad tegema, et tagada koolikava käsitlevate õigusaktide järgimine. Need hõlmavad kõikide toetusetaotluste süstemaatilist halduskontrolli ja toetusetaotlustele lisatud tõendavate dokumentide kontrollimise nõudeid. On asjakohane sätestada, et toetuse ettemaksete taotluste suhtes kohaldatakse samu eeskirju. Lisaks on koolikava rakendamisel saadud kogemuste põhjal ja usaldusväärse finantsjuhtimise huvides asjakohane täpsustada, et halduskontrollid tuleks läbi viia enne toetuse maksmist.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/39 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/39 vastavalt muuta.

| (9) | Võttes arvesse, et liikmesriigid võivad teha ettemakseid üksnes 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks, ning selleks, et anda neile piisavalt aega oma kontrollisüsteemi kohandamiseks, on asjakohane sätestada, et ettemakseid ja kontrolle käsitlevate sätete muudatusi kohaldatakse üksnes 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, et liikmesriigid võivad teha ettemakseid üksnes 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks, ning selleks, et anda neile piisavalt aega oma kontrollisüsteemi kohandamiseks, on asjakohane sätestada, et ettemakseid ja kontrolle käsitlevate sätete muudatusi kohaldatakse üksnes 2023/2024. õppeaastaks ja järgnevateks õppeaastateks antava toetuse suhtes.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2017/39 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | kui liikmesriigid otsustavad teha toetuse ettemakseid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 (*1) artikli 44 lõikega 3b, siis ettemakse maksimumsumma, mis on väljendatud protsendina toetusest, mida toetusetaotlejatel on õigus saada, ning ettemakse tegemise kord; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ea)

kui liikmesriigid otsustavad teha toetuse ettemakseid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 (*1) artikli 44 lõikega 3b, siis ettemakse maksimumsumma, mis on väljendatud protsendina toetusest, mida toetusetaotlejatel on õigus saada, ning ettemakse tegemise kord;

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).“;"

| 2) | artikli 3 järele lisatakse artikkel 3a:

  „Artikkel 3a
  Toetusetaotlejate esitatud taotlused toetuse ettemaksete saamiseks

  1.   Liikmesriigid, kes otsustavad teha toetuse ettemakseid kooskõlas määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikega 3b, määravad kindlaks toetusetaotlejate esitatavate toetuse ettemaksete taotluste vormi, sisu, sageduse ja tähtaja.


  2.   Liikmesriigid täpsustavad, milliseid dokumente on vaja esitada koos toetuse ettemaksete taotlustega ja millised dokumendid on vajalikud selleks, et arvutada summa, mida taotlejatel on õigus saada.“

  ; |
| --- | --- |

2)

artikli 3 järele lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Toetusetaotlejate esitatud taotlused toetuse ettemaksete saamiseks

1.   Liikmesriigid, kes otsustavad teha toetuse ettemakseid kooskõlas määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõikega 3b, määravad kindlaks toetusetaotlejate esitatavate toetuse ettemaksete taotluste vormi, sisu, sageduse ja tähtaja.

2.   Liikmesriigid täpsustavad, milliseid dokumente on vaja esitada koos toetuse ettemaksete taotlustega ja millised dokumendid on vajalikud selleks, et arvutada summa, mida taotlejatel on õigus saada.“

| 3) | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Toetusetaotlejad esitavad koolikava meetmete rakendamisel kantud kulude hüvitamiseks toetusetaotluse, sealhulgas juhul, kui on tehtud ettemakse. Toetusetaotluse võib esitada üksnes pärast seda, kui toetusetaotlusega seotud meetmed on täielikult rakendatud.“
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Toetusetaotlejad esitavad koolikava meetmete rakendamisel kantud kulude hüvitamiseks toetusetaotluse, sealhulgas juhul, kui on tehtud ettemakse. Toetusetaotluse võib esitada üksnes pärast seda, kui toetusetaotlusega seotud meetmed on täielikult rakendatud.“

| b) | lisatakse lõige 2a:

  „2a.   Kui on tehtud ettemakse, sisaldab toetusetaotlus teavet ettemakse summa kohta.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 2a:

„2a.   Kui on tehtud ettemakse, sisaldab toetusetaotlus teavet ettemakse summa kohta.“

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Liikmesriigid täpsustavad dokumendid, mis tuleb toetusetaotlustele lisada. Toetusetaotlustes esitatud summasid tõendavate dokumentidega tuleb näidata vähemalt järgmist:






  a) | et kogused on tarnitud või jagatud ja/või materjalid on tarnitud või teenused on osutatud koolikava jaoks; ning |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid täpsustavad dokumendid, mis tuleb toetusetaotlustele lisada. Toetusetaotlustes esitatud summasid tõendavate dokumentidega tuleb näidata vähemalt järgmist:

a)

et kogused on tarnitud või jagatud ja/või materjalid on tarnitud või teenused on osutatud koolikava jaoks; ning

| b) | kui liikmesriik kasutab kulupõhist süsteemi, siis tarnitud või jagatud toodete, tarnitud materjalide või osutatud teenuste hind koos kviitungi või maksetõendi või samaväärse tõendiga.
  Kaasnevate haridusmeetmete, järelevalve, hindamise või reklaamiga seotud toetustaotluste puhul tuleb tõendavates dokumentides esitada ka rahaliste vahendite jaotus tegevuste kaupa ja üksikasjad seotud kulude kohta.“ |
| --- | --- |

b)

kui liikmesriik kasutab kulupõhist süsteemi, siis tarnitud või jagatud toodete, tarnitud materjalide või osutatud teenuste hind koos kviitungi või maksetõendi või samaväärse tõendiga.

Kaasnevate haridusmeetmete, järelevalve, hindamise või reklaamiga seotud toetustaotluste puhul tuleb tõendavates dokumentides esitada ka rahaliste vahendite jaotus tegevuste kaupa ja üksikasjad seotud kulude kohta.“

| 4) | artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Toetuse maksmine ja toetuse ettemaksed

  1.   Pädev asutus teeb toetuse ettemakseid üksnes siis, kui on saanud käesoleva määruse artikli 3a kohase taotluse, ning, juhul kui nõutakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (*2) artiklis 15b osutatud tagatise esitamist, on saanud tagatise esitamist tõendavad dokumendid, välja arvatud juhul, kui pädeval asutusel on juba tõendeid selle kohta, et tagatis on esitatud.


  2.   Pädev asutus maksab koolikava rakendamisel tekkinud kulude hüvitamiseks ettenähtud toetust üksnes siis, kui esitatakse taotlus koos artikli 4 kohaselt nõutavate tõenditega. Toetus makstakse välja kolme kuu jooksul alates toetusetaotluse esitamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui on algatatud haldusjuurdlus.
  Kui on tehtud ettemakse, makstakse toetust summas, mis võrdub makstava toetuse summa ja makstud ettemakse vahega.



  (*2)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).“;" |
| --- | --- |

4)

artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Toetuse maksmine ja toetuse ettemaksed

1.   Pädev asutus teeb toetuse ettemakseid üksnes siis, kui on saanud käesoleva määruse artikli 3a kohase taotluse, ning, juhul kui nõutakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (*2) artiklis 15b osutatud tagatise esitamist, on saanud tagatise esitamist tõendavad dokumendid, välja arvatud juhul, kui pädeval asutusel on juba tõendeid selle kohta, et tagatis on esitatud.

2.   Pädev asutus maksab koolikava rakendamisel tekkinud kulude hüvitamiseks ettenähtud toetust üksnes siis, kui esitatakse taotlus koos artikli 4 kohaselt nõutavate tõenditega. Toetus makstakse välja kolme kuu jooksul alates toetusetaotluse esitamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui on algatatud haldusjuurdlus.

Kui on tehtud ettemakse, makstakse toetust summas, mis võrdub makstava toetuse summa ja makstud ettemakse vahega.

(*2)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).“;"

*2

| 5) | artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 4 kolmanda lõigu punkti b kohastest lõplike eraldiste vahel tehtud ülekannetest, juhul kui ei ole tehtud ülekandeid soovituslike eraldiste vahel, teatatakse kas käesoleva määruse artiklis 3 osutatud liidu toetuse taotluses või käesoleva lõike teises lõigus osutatud teates.
  Kui liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga lõplike eraldiste ülekandeid pärast 31. jaanuari, teatavad nad komisjonile sellest asjaomasele õppeaastale järgnevaks 31. augustiks.“
  ; |
| --- | --- |

5)

artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 4 kolmanda lõigu punkti b kohastest lõplike eraldiste vahel tehtud ülekannetest, juhul kui ei ole tehtud ülekandeid soovituslike eraldiste vahel, teatatakse kas käesoleva määruse artiklis 3 osutatud liidu toetuse taotluses või käesoleva lõike teises lõigus osutatud teates.

Kui liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga lõplike eraldiste ülekandeid pärast 31. jaanuari, teatavad nad komisjonile sellest asjaomasele õppeaastale järgnevaks 31. augustiks.“

| 6) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Kõnealused meetmed hõlmavad kõikide artiklis 3a osutatud toetuse ettemaksete taotluste ja artiklis 4 osutatud toetusetaotluste süsteemset halduskontrolli enne makse tegemist. Liikmesriigid kontrollivad iga taotluse puhul koos taotlusega esitatud tõendavate dokumentide esindavat valimit.“
  ; |
| --- | --- | --- |

6)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Kõnealused meetmed hõlmavad kõikide artiklis 3a osutatud toetuse ettemaksete taotluste ja artiklis 4 osutatud toetusetaotluste süsteemset halduskontrolli enne makse tegemist. Liikmesriigid kontrollivad iga taotluse puhul koos taotlusega esitatud tõendavate dokumentide esindavat valimit.“

| b) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Toodete tarnimiseks ja jagamiseks ning kaasnevateks haridusmeetmeteks taotletava toetuse korral tehakse lisaks artiklis 4 osutatud toetusetaotluste suhtes tehtavatele halduskontrollidele kohapealseid kontrolle vastavalt artiklile 10.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Toodete tarnimiseks ja jagamiseks ning kaasnevateks haridusmeetmeteks taotletava toetuse korral tehakse lisaks artiklis 4 osutatud toetusetaotluste suhtes tehtavatele halduskontrollidele kohapealseid kontrolle vastavalt artiklile 10.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõikeid 2–4 ja 6 kohaldatakse toetuse suhtes alates 2023/2024. õppeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muid asutusi, finantsjuhtimist, raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, tagatisi ja euro kasutamist käsitlevate eeskirjadega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).

3

(4)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

4

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1450,

13. juuli 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“) (1), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) 2017/804 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) 2017/804 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Praegu kehtib valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi suhtes 29,2–41,4 % suurune dumpinguvastane tollimaks, koostööd teinud, valimisse kaasamata äriühingute impordi suhtes 45,6 % suurune dumpinguvastane tollimaks ja kõigi muude Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) äriühingute impordi suhtes 54,9 % suurune dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(2)

Praegu kehtib valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi suhtes 29,2–41,4 % suurune dumpinguvastane tollimaks, koostööd teinud, valimisse kaasamata äriühingute impordi suhtes 45,6 % suurune dumpinguvastane tollimaks ja kõigi muude Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) äriühingute impordi suhtes 54,9 % suurune dumpinguvastane tollimaks.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (3) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

| (4) | Läbivaatamistaotluse esitas 10. veebruaril 2022 Euroopa terastorude tootjate ühendus (European Steel Tube Association) (edaspidi „taotluse esitaja“ või „ESTA“) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamistaotluse esitas 10. veebruaril 2022 Euroopa terastorude tootjate ühendus (European Steel Tube Association) (edaspidi „taotluse esitaja“ või „ESTA“) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (5) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 12. mail 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi ka „asjaomane riik“) pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude liitu suunatud impordi suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(5)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 12. mail 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi ka „asjaomane riik“) pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude liitu suunatud impordi suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas menetluse algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3).

Euroopa Liidu Teatajas

3

1.4.   Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

| (6) | Pärast algatamisteate avaldamist tõstatasid koostööd teinud Hiina eksportivad tootjad küsimuse, kas asjaolu, et ükski esialgse uurimise käigus valimisse kaasatud liidu tootja ei osalenud kõnealuse läbivaatamise taotluse esitamises, tähendab, et need äriühingud on dumpinguhinnaga ja kahjulikust impordist täielikult taastunud. |
| --- | --- |

(6)

Pärast algatamisteate avaldamist tõstatasid koostööd teinud Hiina eksportivad tootjad küsimuse, kas asjaolu, et ükski esialgse uurimise käigus valimisse kaasatud liidu tootja ei osalenud kõnealuse läbivaatamise taotluse esitamises, tähendab, et need äriühingud on dumpinguhinnaga ja kahjulikust impordist täielikult taastunud.

| (7) | Komisjon märkis kõigepealt, et eksportivad tootjad ei seadnud kahtluse alla taotluse vastavust alusmääruse artikli 5 lõikes 4 sätestatud tingimustele. Selle esitas Euroopa terastorude tootjate ühendus, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust, ning seda toetasid liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 50 % ELi kogutoodangust. Teiseks kaasati liidu tootja Huta Batory valimisse mõlema uurimise – nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamise – käigus. Kolmandaks toetas Valcovni Trub Chomutov AS, teine esialgses uurimises valimisse kaasatud tootja, aegumise läbivaatamise taotlust, kuid komisjon ei kaasanud teda valimisse. Kaks ülejäänud äriühingut, kes kaasati valimisse esialgse uurimise käigus, Arcelor Mittal Tubular Products Roman ja Vallourec Deutschland GmbH, on liidu turult lahkunud või lahkumas. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon märkis kõigepealt, et eksportivad tootjad ei seadnud kahtluse alla taotluse vastavust alusmääruse artikli 5 lõikes 4 sätestatud tingimustele. Selle esitas Euroopa terastorude tootjate ühendus, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu kogutoodangust, ning seda toetasid liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 50 % ELi kogutoodangust. Teiseks kaasati liidu tootja Huta Batory valimisse mõlema uurimise – nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamise – käigus. Kolmandaks toetas Valcovni Trub Chomutov AS, teine esialgses uurimises valimisse kaasatud tootja, aegumise läbivaatamise taotlust, kuid komisjon ei kaasanud teda valimisse. Kaks ülejäänud äriühingut, kes kaasati valimisse esialgse uurimise käigus, Arcelor Mittal Tubular Products Roman ja Vallourec Deutschland GmbH, on liidu turult lahkunud või lahkumas. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (8) | Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et aegumise läbivaatamine tuleb algatada, kui taotlus sisaldab piisaval määral tõendeid selle kohta, et meetmete aegumisel võib dumping ja sellest tulenev kahju jätkuda või korduda, ning et positiivset otsust peavad toetama faktilised tõendid. Oma väite toetuseks rõhutasid nad, et Hiina eksportivatel tootjatel ei ole võimalik teada, milline on normaalväärtus, sest võrdlusriigi hindadele tuginedes kasutatakse erinevaid meetodeid. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et aegumise läbivaatamine tuleb algatada, kui taotlus sisaldab piisaval määral tõendeid selle kohta, et meetmete aegumisel võib dumping ja sellest tulenev kahju jätkuda või korduda, ning et positiivset otsust peavad toetama faktilised tõendid. Oma väite toetuseks rõhutasid nad, et Hiina eksportivatel tootjatel ei ole võimalik teada, milline on normaalväärtus, sest võrdlusriigi hindadele tuginedes kasutatakse erinevaid meetodeid.

| (9) | Komisjon märkis, et ta uuris esitatud tõendite täpsust ja asjakohasust ning leidis, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 on käesoleva uurimise algatamiseks piisavalt tõendeid. Igal juhul ei ole eksportivad tootjad esitanud näiteid ebapiisavate tõendite kohta ja seega ei olnud see väide nõuetekohaselt põhjendatud. Seoses normaalväärtusega oli eksportivatel tootjatel piisavalt võimalusi kontrollida taotluses kasutatud meetodit (meetodeid) ja arvutatud normaalväärtust. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon märkis, et ta uuris esitatud tõendite täpsust ja asjakohasust ning leidis, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 on käesoleva uurimise algatamiseks piisavalt tõendeid. Igal juhul ei ole eksportivad tootjad esitanud näiteid ebapiisavate tõendite kohta ja seega ei olnud see väide nõuetekohaselt põhjendatud. Seoses normaalväärtusega oli eksportivatel tootjatel piisavalt võimalusi kontrollida taotluses kasutatud meetodit (meetodeid) ja arvutatud normaalväärtust. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (10) | Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et vaatlusaluse toote liidu tootjate äritegevus sõltub ülemereturgude tingimustest palju rohkem kui liidu tingimustest ning et taotluse esitajate eksporditulemuste halvenemist alates 2019. aastast ei saa seostada Hiinast pärit impordiga. Nad väitsid ka, et lisaks kehvadele eksporditulemustele oli eelkõige 2020. aastal osa liidu negatiivsetest suundumustest tingitud ka COVID-19 pandeemia puhkemisest. Peale selle väitsid nad, et taotluses esitatud tootmiskulud tonni kohta, mis on vahemikus 1 245 – 1 291 eurot, olid tunduvalt väiksemad kui esialgses uurimises teatatud tootmiskulud. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et vaatlusaluse toote liidu tootjate äritegevus sõltub ülemereturgude tingimustest palju rohkem kui liidu tingimustest ning et taotluse esitajate eksporditulemuste halvenemist alates 2019. aastast ei saa seostada Hiinast pärit impordiga. Nad väitsid ka, et lisaks kehvadele eksporditulemustele oli eelkõige 2020. aastal osa liidu negatiivsetest suundumustest tingitud ka COVID-19 pandeemia puhkemisest. Peale selle väitsid nad, et taotluses esitatud tootmiskulud tonni kohta, mis on vahemikus 1 245 – 1 291 eurot, olid tunduvalt väiksemad kui esialgses uurimises teatatud tootmiskulud.

| (11) | Komisjon märkis, et taotluse esitamise etapis piisab taotluse esitajale hõlpsasti kättesaadaval teabel põhinevatest tõenditest, mis näitavad, et meetmete aegumise korral on kahju jätkumine või kordumine tõenäoline. Isegi kui eksportivate tootjate väited, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes muude tegurite kui Hiinast pärit impordi tõttu, on õiged, ei sea esitatud väited kahtluse alla asjaolu, et Hiinast pärit import oli endiselt märkimisväärne nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Lisaks sellele näitasid taotluses esitatud tõendid, et kui meetmetel lastaks aeguda, on kahju kordumine tõenäoline. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon märkis, et taotluse esitamise etapis piisab taotluse esitajale hõlpsasti kättesaadaval teabel põhinevatest tõenditest, mis näitavad, et meetmete aegumise korral on kahju jätkumine või kordumine tõenäoline. Isegi kui eksportivate tootjate väited, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes muude tegurite kui Hiinast pärit impordi tõttu, on õiged, ei sea esitatud väited kahtluse alla asjaolu, et Hiinast pärit import oli endiselt märkimisväärne nii absoluutarvudes kui ka turuosa poolest. Lisaks sellele näitasid taotluses esitatud tõendid, et kui meetmetel lastaks aeguda, on kahju kordumine tõenäoline. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (12) | Eksportivad tootjad väitsid ka, et Tenarise majandustulemused olid enne ja pärast pandeemia mõju head ja normaalsed. Tubos Reunidos SA puhul jäi müügiväärtus alates 2018. aastast kolmel järjestikusel aastal samale tasemele ja alates 2020. aastast on müügiväärtus tõusnud. Vähenenud on ainult eksportmüük kolmandatesse riikidesse, välja arvatud USA turule. Oma ELi tootjate olukorda puudutavate väidete toetuseks esitasid nad tõendeid kahe äriühingu kaugeleulatuvate plaanide kohta investeerida liidus asuvatesse tootmisrajatistesse ja neid kas laiendada või moderniseerida. |
| --- | --- |

(12)

Eksportivad tootjad väitsid ka, et Tenarise majandustulemused olid enne ja pärast pandeemia mõju head ja normaalsed. Tubos Reunidos SA puhul jäi müügiväärtus alates 2018. aastast kolmel järjestikusel aastal samale tasemele ja alates 2020. aastast on müügiväärtus tõusnud. Vähenenud on ainult eksportmüük kolmandatesse riikidesse, välja arvatud USA turule. Oma ELi tootjate olukorda puudutavate väidete toetuseks esitasid nad tõendeid kahe äriühingu kaugeleulatuvate plaanide kohta investeerida liidus asuvatesse tootmisrajatistesse ja neid kas laiendada või moderniseerida.

| (13) | Komisjon märkis, et kahjunäitajaid ei analüüsita mitte üksikute tootjate, vaid kogu liidu tootmisharu tasandil. Nagu eespool põhjenduses 11 on märgitud, sisaldas taotlus kogu liidu tootmisharu silmas pidades piisavalt tõendeid kahju jätkumise või kordumise kohta, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis, et kahjunäitajaid ei analüüsita mitte üksikute tootjate, vaid kogu liidu tootmisharu tasandil. Nagu eespool põhjenduses 11 on märgitud, sisaldas taotlus kogu liidu tootmisharu silmas pidades piisavalt tõendeid kahju jätkumise või kordumise kohta, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (14) | Eksportivad tootjad väitsid ka, et liidu turul suureneb kiiresti Taist pärit import, mis mõjutab suurel määral rakendatud meetmete mõju ja taotluse esitajate turupositsiooni. Lisaks hõlmavad kaitsemeetmed ka vaatlusalust toodet ning kehtivad kuni 30. juunini 2024. |
| --- | --- |

(14)

Eksportivad tootjad väitsid ka, et liidu turul suureneb kiiresti Taist pärit import, mis mõjutab suurel määral rakendatud meetmete mõju ja taotluse esitajate turupositsiooni. Lisaks hõlmavad kaitsemeetmed ka vaatlusalust toodet ning kehtivad kuni 30. juunini 2024.

| (15) | Komisjon märkis, et seoses Taist pärit impordiga ei suutnud pooled tõendada, kuidas nende väide seab kahtluse alla taotluses sisalduvad tõendid kahju jätkumise/kordumise kohta. Mis puutub kaitsemeetmetesse, siis dumpinguvastased meetmed on mõeldud teistsuguse olukorra lahendamiseks kui kaitsemeetmed. Lisaks ei takista terase kaitsemeetmed dumpinguvastaste meetmete kehtestamist kaitsetollimaksuta kvootide raames. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märkis, et seoses Taist pärit impordiga ei suutnud pooled tõendada, kuidas nende väide seab kahtluse alla taotluses sisalduvad tõendid kahju jätkumise/kordumise kohta. Mis puutub kaitsemeetmetesse, siis dumpinguvastased meetmed on mõeldud teistsuguse olukorra lahendamiseks kui kaitsemeetmed. Lisaks ei takista terase kaitsemeetmed dumpinguvastaste meetmete kehtestamist kaitsetollimaksuta kvootide raames. Seepärast lükati see väide tagasi.

1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (16) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.6.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (17) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, liidu tootjaid, ametiühinguid, Hiina Rahvavabariigi teadaolevaid tootjaid ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja ühendusi, keda aegumise läbivaatamise algatamine teadaolevalt puudutab, ning kutsus neid üles selles osalema. |
| --- | --- |

(17)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, liidu tootjaid, ametiühinguid, Hiina Rahvavabariigi teadaolevaid tootjaid ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja ühendusi, keda aegumise läbivaatamise algatamine teadaolevalt puudutab, ning kutsus neid üles selles osalema.

| (18) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(18)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

a)   Valikuuring

| (19) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

b)   Liidu tootjate valikuuring

| (20) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon lähtus valimi moodustamisel kooskõlas alusmääruse artikliga 17 liidus toodetud samasuguse toote suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ning valimi geograafilisest jaotusest. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ja müügimaht moodustasid peaaegu 76 % ja 67 % teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate kogutoodangust ja müügimahust. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ühtegi märkust ei saadud. Seetõttu valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu esindav. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon lähtus valimi moodustamisel kooskõlas alusmääruse artikliga 17 liidus toodetud samasuguse toote suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ning valimi geograafilisest jaotusest. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ja müügimaht moodustasid peaaegu 76 % ja 67 % teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate kogutoodangust ja müügimahust. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi, kuid ühtegi märkust ei saadud. Seetõttu valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu esindav.

c)   Importijate valikuuring

| (21) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

| (22) | Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Nii väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(22)

Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Nii väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.

d)   HRV eksportivate tootjate valikuuring

| (23) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (24) | Kaks HRV eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontsern esitasid/esitas nõutud teabe ja olid/oli nõus enda kaasamisega valimisse. Eksportivate tootjate vähesuse tõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik, ning otsustas uurida kõiki endast teada andnud eksportivaid tootjaid. |
| --- | --- |

(24)

Kaks HRV eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontsern esitasid/esitas nõutud teabe ja olid/oli nõus enda kaasamisega valimisse. Eksportivate tootjate vähesuse tõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik, ning otsustas uurida kõiki endast teada andnud eksportivaid tootjaid.

e)   Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (25) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (26) | Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele, liidu tootjate ühendusele ja eksportivatele tootjatele. Samad küsimustikud tehti kättesaadavaks ka elektrooniliselt (4). |
| --- | --- |

(26)

Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele, liidu tootjate ühendusele ja eksportivatele tootjatele. Samad küsimustikud tehti kättesaadavaks ka elektrooniliselt (4).

4

| (27) | Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt sõltumatult importijalt, liidu tootjate ühenduselt ja kahelt eksportivalt tootjalt/eksportivate tootjate kontsernilt. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt sõltumatult importijalt, liidu tootjate ühenduselt ja kahelt eksportivalt tootjalt/eksportivate tootjate kontsernilt.

| (28) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad

Liidu tootjad

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Hispaania |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Hispaania

| — | Alchemia S.A., Chorzow, Poola |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A., Chorzow, Poola

| | Liidu tootjate ühendus |
| --- | --- |

Liidu tootjate ühendus

Liidu tootjate ühendus

| (29) | Komisjon tegi kontrollkäigu ka järgmisesse tootjate ühendusse:






  — | Euroopa terastorude tootjate ühendus, Pariis, Prantsusmaa

  HRV eksportivad tootjad |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisjon tegi kontrollkäigu ka järgmisesse tootjate ühendusse:

—

Euroopa terastorude tootjate ühendus, Pariis, Prantsusmaa

HRV eksportivad tootjad

HRV eksportivad tootjad

| (30) | COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (5) tõttu ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike eksportivate tootjate valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas COVID-19 teatega. Komisjon pidas videokonverentse järgmiste eksportivate tootjatega/eksportivate tootjate kontserniga:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (5) tõttu ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike eksportivate tootjate valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas COVID-19 teatega. Komisjon pidas videokonverentse järgmiste eksportivate tootjatega/eksportivate tootjate kontserniga:

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd.,

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd.,

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7.   Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

| (31) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. kahtluse alla esialgse uurimise käigus valimisse kaasatud liidu tootjate väidetava puudumise käesolevast aegumise läbivaatamise uurimisest ning põhjused, miks neid seekord valimisse ei kaasatud. Lisaks märkisid nad, et Huta Batory ei kuulunud käesolevas aegumise läbivaatamises valimisse kaasatud liidu tootjate hulka. Samuti märkisid nad, et nad ei saanud hinnata, kas kahju kordumise kindlakstegemine oli seotud kahe uurimise valimite erinevustega. |
| --- | --- |

(31)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. kahtluse alla esialgse uurimise käigus valimisse kaasatud liidu tootjate väidetava puudumise käesolevast aegumise läbivaatamise uurimisest ning põhjused, miks neid seekord valimisse ei kaasatud. Lisaks märkisid nad, et Huta Batory ei kuulunud käesolevas aegumise läbivaatamises valimisse kaasatud liidu tootjate hulka. Samuti märkisid nad, et nad ei saanud hinnata, kas kahju kordumise kindlakstegemine oli seotud kahe uurimise valimite erinevustega.

| (32) | Komisjon märkis, et koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud väidet on käsitletud põhjenduses 7. Liidu tootja Huta Batory oli kaasatud valimisse mõlema uurimise – nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamisega seotud uurimise – käigus. Selle äriühingu nimi on nüüd Alchemia S.A. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon märkis, et koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud väidet on käsitletud põhjenduses 7. Liidu tootja Huta Batory oli kaasatud valimisse mõlema uurimise – nii esialgse uurimise kui ka aegumise läbivaatamisega seotud uurimise – käigus. Selle äriühingu nimi on nüüd Alchemia S.A.

| (33) | Mis puudutab teisi asjaomaseid äriühinguid, siis nagu on selgitatud põhjenduses 20, lähtuti liidu tootjate valimi moodustamisel samasuguse toote suurimast representatiivsest tootmis- ja müügimahust liidus, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuna valimi kohta märkusi ei esitatud, valim kinnitati ja leiti, et see on liidu tootmisharu esindav. Lisaks sellele, kuigi esialgse uurimise ja käesoleva aegumise läbivaatamise valimid on erinevad, ei esitanud eksportivad tootjad mingeid tõendeid selle kohta, et valim ei olnud representatiivne. Lisaks sellele tugineb komisjon liidu tootmisharu olukorra ja kahju kordumise hindamisel ka makromajanduslikele näitajatele kõigi liidu tootjate kohta, sealhulgas nende kohta, kes olid valimisse kaasatud esialgses uurimises. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(33)

Mis puudutab teisi asjaomaseid äriühinguid, siis nagu on selgitatud põhjenduses 20, lähtuti liidu tootjate valimi moodustamisel samasuguse toote suurimast representatiivsest tootmis- ja müügimahust liidus, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuna valimi kohta märkusi ei esitatud, valim kinnitati ja leiti, et see on liidu tootmisharu esindav. Lisaks sellele, kuigi esialgse uurimise ja käesoleva aegumise läbivaatamise valimid on erinevad, ei esitanud eksportivad tootjad mingeid tõendeid selle kohta, et valim ei olnud representatiivne. Lisaks sellele tugineb komisjon liidu tootmisharu olukorra ja kahju kordumise hindamisel ka makromajanduslikele näitajatele kõigi liidu tootjate kohta, sealhulgas nende kohta, kes olid valimisse kaasatud esialgses uurimises. Seetõttu lükati see väide tagasi.

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

JÄRGNENUD MENETLUS

| (34) | 21. aprillil 2023 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada. |
| --- | --- |

(34)

21. aprillil 2023 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada.

| (35) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

3.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

3.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (36) | Uurimisalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt teatavad rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torud, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 ja 7304 59 89 (TARICi kood 7304299090) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(36)

Uurimisalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt teatavad rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torud, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 ja 7304 59 89 (TARICi kood 7304299090) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (37) | Teatavaid rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks nafta, gaasi ja vedelike transpordiks, ehitustegevuses vaiastamiseks, mehaanilistel kasutuseesmärkidel, katlatorudena, samuti puuraukudesse paigaldamiseks ette nähtud torudena (nn puuraugutorud), mida kasutatakse manteltorudena naftatööstuses. |
| --- | --- |

(37)

Teatavaid rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torusid kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks nafta, gaasi ja vedelike transpordiks, ehitustegevuses vaiastamiseks, mehaanilistel kasutuseesmärkidel, katlatorudena, samuti puuraukudesse paigaldamiseks ette nähtud torudena (nn puuraugutorud), mida kasutatakse manteltorudena naftatööstuses.

3.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (38) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(38)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisalune toode.

3.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (39) | Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtud fakt, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusalad:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(39)

Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust esialgses uurimises kindlaks tehtud fakt, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusalad:

—

vaatlusalune toode;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (40) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

4.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

4.1.   Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

Impordi areng pärast meetmete kehtestamist

| (41) | Esialgsel uurimisperioodil (6) eksportisid Hiina eksportivad tootjad liitu üle 42 tuhande tonni vaatlusalust toodet, see eksport moodustas sel ajal umbes 26 % liidu turuosast. |
| --- | --- |

(41)

Esialgsel uurimisperioodil (6) eksportisid Hiina eksportivad tootjad liitu üle 42 tuhande tonni vaatlusalust toodet, see eksport moodustas sel ajal umbes 26 % liidu turuosast.

6

| (42) | Käesolevas uurimises näitasid Comexti ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi statistilised andmed vaatlusaluse toote impordi kohta vaatlusalusel perioodil ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksemat impordimahtu kui koostööd teinud eksportivate tootjate deklareeritud ekspordimaht. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealusel juhul ei olnud statistilised andmed usaldusväärsed ja neid ei saanud kasutada HRVst pärit impordi mahu ja Hiina eksportivate tootjate turuosa kindlakstegemiseks. Seega tugines ta oma järeldustes vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi mahu ja Hiina eksportivate tootjate turuosa kohta koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmetele ja läbivaatamistaotluses esitatud teabele. |
| --- | --- |

(42)

Käesolevas uurimises näitasid Comexti ja artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi statistilised andmed vaatlusaluse toote impordi kohta vaatlusalusel perioodil ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt väiksemat impordimahtu kui koostööd teinud eksportivate tootjate deklareeritud ekspordimaht. Seetõttu leidis komisjon, et kõnealusel juhul ei olnud statistilised andmed usaldusväärsed ja neid ei saanud kasutada HRVst pärit impordi mahu ja Hiina eksportivate tootjate turuosa kindlakstegemiseks. Seega tugines ta oma järeldustes vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi mahu ja Hiina eksportivate tootjate turuosa kohta koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmetele ja läbivaatamistaotluses esitatud teabele.

| (43) | Esialgsel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid koostööd teinud eksportivad tootjad liitu umbes 2,9 tuhat tonni vaatlusalust toodet, see eksport moodustas sel ajal [2,5–3,5 %] liidu turuosast (vt tabel 3). |
| --- | --- |

(43)

Esialgsel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportisid koostööd teinud eksportivad tootjad liitu umbes 2,9 tuhat tonni vaatlusalust toodet, see eksport moodustas sel ajal [2,5–3,5 %] liidu turuosast (vt tabel 3).

| (44) | Koostööd teinud eksportivate tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult umbes 12 % uurimisaluse toote hinnangulisest kogutoodangust HRVs (7). Seetõttu pidas komisjon tõenäoliseks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõigi Hiina eksportivate tootjate (kes ei kuulunud valimisse ja keda uurimise raames ei kontrollitud) ELi suunatud impordi kogumaht rohkem kui koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate deklareeritud 2,9 tuhat tonni ning Hiina eksportivate tootjate turuosa oli suure tõenäosusega suurem kui tabelis 3 osutatud [2,5–3,5 %]. |
| --- | --- |

(44)

Koostööd teinud eksportivate tootjate toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult umbes 12 % uurimisaluse toote hinnangulisest kogutoodangust HRVs (7). Seetõttu pidas komisjon tõenäoliseks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõigi Hiina eksportivate tootjate (kes ei kuulunud valimisse ja keda uurimise raames ei kontrollitud) ELi suunatud impordi kogumaht rohkem kui koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate deklareeritud 2,9 tuhat tonni ning Hiina eksportivate tootjate turuosa oli suure tõenäosusega suurem kui tabelis 3 osutatud [2,5–3,5 %].

7

| (45) | Selle põhjal jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid Hiina eksportivad tootjad uurimisaluse toote eksportimist liitu, kuigi väiksemates kogustes. |
| --- | --- |

(45)

Selle põhjal jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid Hiina eksportivad tootjad uurimisaluse toote eksportimist liitu, kuigi väiksemates kogustes.

4.2.   Normaalväärtuse kindlakstegemise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlakstegemise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (46) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(46)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (47) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus küsimustikule ei vastanud ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki märkust alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus küsimustikule ei vastanud ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki märkust alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (48) | Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes valis ta algul alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt sobivaks võrdlusriigiks Mehhiko, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Samuti märkis komisjon, et ta uuris alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka, et olemasolevat tõendusmaterjali arvesse võttes valis ta algul alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt sobivaks võrdlusriigiks Mehhiko, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Samuti märkis komisjon, et ta uuris alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (49) | Komisjon teavitas 14. juulil 2022 toimikule lisatud teatega (edaspidi „teade tootmistegurite ja võrdlusriigi kohta“ või „teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks. Nimetatud teates loetles komisjon kõik uurimisaluse tootega seotud tootmistegurid, nagu selle tootmiseks kasutatavad toorained, tööjõud ja energia. Lisaks selgitas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide alusel välja võimaliku võrdlusriigi: Mehhiko. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Mehhiko tootja Tubos de Acero de México S.A. (edaspidi „Tamsa“) kohta kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon teavitas 14. juulil 2022 toimikule lisatud teatega (edaspidi „teade tootmistegurite ja võrdlusriigi kohta“ või „teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks. Nimetatud teates loetles komisjon kõik uurimisaluse tootega seotud tootmistegurid, nagu selle tootmiseks kasutatavad toorained, tööjõud ja energia. Lisaks selgitas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide alusel välja võimaliku võrdlusriigi: Mehhiko. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Mehhiko tootja Tubos de Acero de México S.A. (edaspidi „Tamsa“) kohta kättesaadava teabe põhjal.

4.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (50) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud: „Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(50)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud: „Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (51) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(51)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (52) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(52)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

4.3.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (53) | HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (8) leidis komisjon, et sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (8) leidis komisjon, et sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

8

| (54) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (9). Arvestades, et teras on uurimisaluse toote tootmisel kasutatav peamine tooraine, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele, et oluline osa terasesektori äriühingutest on endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande (10) tähenduses, võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (11). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määratlenud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (12). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (13). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande (14) tähenduses ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (15). |
| --- | --- |

(54)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (9). Arvestades, et teras on uurimisaluse toote tootmisel kasutatav peamine tooraine, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele, et oluline osa terasesektori äriühingutest on endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande (10) tähenduses, võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (11). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määratlenud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (12). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi (13). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande (14) tähenduses ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (16) („Kaubanduskaitsealase uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(55)

Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (16) („Kaubanduskaitsealase uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes.

16

| (56) | Taotluses väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsustasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mille tõttu ei saa Hiina terasetööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada. Selle seisukoha toetamiseks viidati taotluses komisjoni hiljutistele Hiina terasesektorit käsitlevatele uurimistele (17). |
| --- | --- |

(56)

Taotluses väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsustasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mille tõttu ei saa Hiina terasetööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada. Selle seisukoha toetamiseks viidati taotluses komisjoni hiljutistele Hiina terasesektorit käsitlevatele uurimistele (17).

17

| (57) | Täpsemalt öeldes juhiti taotluses tähelepanu sellele, et arvestades HRV põhiseaduses sätestatud sotsialistliku turumajanduse doktriini, Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kohalolekut kõikjal ja selle mõju majandusele strateegilise planeerimise algatuste, nt 13. ja 14. viisaastakuplaani kaudu, avaldub Hiina valitsuse sekkumine eri vormides, nimelt haldus-, finants- ja regulatiivsete meetmetena. |
| --- | --- |

(57)

Täpsemalt öeldes juhiti taotluses tähelepanu sellele, et arvestades HRV põhiseaduses sätestatud sotsialistliku turumajanduse doktriini, Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kohalolekut kõikjal ja selle mõju majandusele strateegilise planeerimise algatuste, nt 13. ja 14. viisaastakuplaani kaudu, avaldub Hiina valitsuse sekkumine eri vormides, nimelt haldus-, finants- ja regulatiivsete meetmetena.

| (58) | Taotluses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates eelkõige komisjoni varasematele terasesektorit käsitlevatele uurimistele ja aruandele, väitis taotluse esitaja järgmist.






  — | Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Muud omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga. |
| --- | --- | --- |

(58)

Taotluses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates eelkõige komisjoni varasematele terasesektorit käsitlevatele uurimistele ja aruandele, väitis taotluse esitaja järgmist.

—

Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Muud omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga.

| — | Hiina riik mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas seda rakendavad konkreetsed riigile kuuluvad ettevõtted, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega. Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus. Selle staatusega kaasneb hulk majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääs vajalikele sisenditele, sh rahalistele vahenditele. Suurem finantsvõimendus ja tööjõu tootlikkus suurendasid riigile kuuluvate ettevõtete võlakoormust, mille põhjuseks olid vähenevad intressikulud. See näitab, kuidas lihtsad rahapoliitilised tingimused võivad viia riigile kuuluvate ettevõtete võlgade kiire kuhjumiseni (18). |
| --- | --- |

—

Hiina riik mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas seda rakendavad konkreetsed riigile kuuluvad ettevõtted, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega. Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus. Selle staatusega kaasneb hulk majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääs vajalikele sisenditele, sh rahalistele vahenditele. Suurem finantsvõimendus ja tööjõu tootlikkus suurendasid riigile kuuluvate ettevõtete võlakoormust, mille põhjuseks olid vähenevad intressikulud. See näitab, kuidas lihtsad rahapoliitilised tingimused võivad viia riigile kuuluvate ettevõtete võlgade kiire kuhjumiseni (18).

18

| — | Rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima riigi tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu. Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturg jne. Lisaks sellele on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute suurenemist, mis on põhjustanud kapitaliinvesteeringute ülemäärase kasutamise ja üha väiksema investeeringutasuvuse. |
| --- | --- |

—

Rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima riigi tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu. Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturg jne. Lisaks sellele on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute suurenemist, mis on põhjustanud kapitaliinvesteeringute ülemäärase kasutamise ja üha väiksema investeeringutasuvuse.

| — | Hiina valitsus käsitab terasetööstust Hiina majanduse tähtsa baassektorina ja rahvamajanduse nurgakivina (19) ning seega toetatakse seda eriti suurel määral (20). Lisaks on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted. Riigi ulatuslik sekkumine terasetööstusesse ja riigile kuuluvate ettevõtete suur osakaal sektoris takistab isegi eraomandis olevatel terasetootjatel turutingimustel tegutsemist. |
| --- | --- |

—

Hiina valitsus käsitab terasetööstust Hiina majanduse tähtsa baassektorina ja rahvamajanduse nurgakivina (19) ning seega toetatakse seda eriti suurel määral (20). Lisaks on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted. Riigi ulatuslik sekkumine terasetööstusesse ja riigile kuuluvate ettevõtete suur osakaal sektoris takistab isegi eraomandis olevatel terasetootjatel turutingimustel tegutsemist.

19

20

| — | Hiina pankrotisüsteem näib olevat ebapiisav selliste põhieesmärkide saavutamiseks, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. |
| --- | --- |

—

Hiina pankrotisüsteem näib olevat ebapiisav selliste põhieesmärkide saavutamiseks, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine.

| — | Hiina omandiõigussüsteemi puudused on eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega. Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist (21). |
| --- | --- |

—

Hiina omandiõigussüsteemi puudused on eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega. Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist (21).

21

| — | Töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud ja liikuvust piirab leibkondade registreerimise süsteem, mille tõttu ei ole kõik sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused kättesaadavad. Selle tõttu on palgakulud moonutatud, kuna need ei kujune tavapäraste turujõudude ega äriühingute ja töötajate vaheliste läbirääkimiste tulemusel. |
| --- | --- |

—

Töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on pärsitud ja liikuvust piirab leibkondade registreerimise süsteem, mille tõttu ei ole kõik sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused kättesaadavad. Selle tõttu on palgakulud moonutatud, kuna need ei kujune tavapäraste turujõudude ega äriühingute ja töötajate vaheliste läbirääkimiste tulemusel.

| (59) | Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(59)

Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (60) | Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Uurimine kinnitas, et kaks peamist uurimisaluse toote tootjat, nimelt Daye Special Steel Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube on riigi omandis. Daye Special Steel Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube on ettevõtte CITIC Pacific Special Steel tütarettevõtjad. CITIC Pacific Special Steel on üks suurimaid eriterase tootjaid Hiinas (22) ja kuulub ettevõttele CITIC Limited, mis on riigile kuuluv ettevõte ja üks Hiina suurimaid konglomeraate (23). Oma 2021. aasta aruandes märgib CITIC, et „CITIC on pühendunud riikliku strateegia elluviimisele, sealhulgas rohepöördele ja üleminekule vähese CO2 heitega majandusele, et täita 14. viisaastakuplaani. Samuti püüame saada riigile kuuluvate ettevõtete seas teerajajaks, et aidata kaasa meie kahe vähese CO2 heitega seotud eesmärgi saavutamisele ja saada kapitaliturul eeskujuks keskkonna, sotsiaalses ja juhtimise valdkonnas (24)“. |
| --- | --- |

(60)

Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Uurimine kinnitas, et kaks peamist uurimisaluse toote tootjat, nimelt Daye Special Steel Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube on riigi omandis. Daye Special Steel Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube on ettevõtte CITIC Pacific Special Steel tütarettevõtjad. CITIC Pacific Special Steel on üks suurimaid eriterase tootjaid Hiinas (22) ja kuulub ettevõttele CITIC Limited, mis on riigile kuuluv ettevõte ja üks Hiina suurimaid konglomeraate (23). Oma 2021. aasta aruandes märgib CITIC, et „CITIC on pühendunud riikliku strateegia elluviimisele, sealhulgas rohepöördele ja üleminekule vähese CO2 heitega majandusele, et täita 14. viisaastakuplaani. Samuti püüame saada riigile kuuluvate ettevõtete seas teerajajaks, et aidata kaasa meie kahe vähese CO2 heitega seotud eesmärgi saavutamisele ja saada kapitaliturul eeskujuks keskkonna, sotsiaalses ja juhtimise valdkonnas (24)“.

22

23

2

2

24

| (61) | Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Viimased terasesektorit käsitlevad Hiina poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (25) 14. viisaastakuplaani toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor „hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke“ ning „arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma“, (26) või ka 14. viisaastakuplaani terasejääkide tööstuse arendamise kohta, mille peamine eesmärk on „jätkuvalt suurendada terasejääkide kasutusmäära ja saavutada 14. viisaastakuplaani lõpuks riiklikus terasetööstuses 30 % suurune üldine vanametalli kasutusmäär“ (27). |
| --- | --- |

(61)

Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Viimased terasesektorit käsitlevad Hiina poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (25) 14. viisaastakuplaani toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor „hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke“ ning „arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma“, (26) või ka 14. viisaastakuplaani terasejääkide tööstuse arendamise kohta, mille peamine eesmärk on „jätkuvalt suurendada terasejääkide kasutusmäära ja saavutada 14. viisaastakuplaani lõpuks riiklikus terasetööstuses 30 % suurune üldine vanametalli kasutusmäär“ (27).

25

26

27

| (62) | Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Hebeis, mis kavatseb „järjekindlalt rakendada organisatsioonide ühisarendust, kiirendada riigile kuuluvate ettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkonnaülese ühinemise ja ümberkorraldamise edendamisele ning püüda luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni, 3–5 suurkontserni, mis omavad omamaist toetust“ ning „jätkuvalt laiendada terasejääkide ringlussevõtu ja ringlemise kanaleid, tugevdada selle sortimist ja liigitamist“ (28). Lisaks sellele hõlmab Hebei terasesektori tegevuskava järgmist: „järgida struktuuri kohandamist ja tõsta esile toodete mitmekesistamist. Edendada jätkuvalt raua- ja terasetööstuse struktuuri kohandamist ja paigutuse optimeerimist, edendada ettevõtete konsolideerimist, ümberkorraldamist, ümberkujundamist ja ajakohastamist ning edendada igakülgselt raua- ja terasetööstuse arendamist suurettevõtete suunas, tehniliste seadmete moderniseerimist, tootmisprotsesside mitmekesistamist ja tootmisahela järgmise etapi toodete mitmekesistamist“. |
| --- | --- |

(62)

Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Hebeis, mis kavatseb „järjekindlalt rakendada organisatsioonide ühisarendust, kiirendada riigile kuuluvate ettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkonnaülese ühinemise ja ümberkorraldamise edendamisele ning püüda luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni, 3–5 suurkontserni, mis omavad omamaist toetust“ ning „jätkuvalt laiendada terasejääkide ringlussevõtu ja ringlemise kanaleid, tugevdada selle sortimist ja liigitamist“ (28). Lisaks sellele hõlmab Hebei terasesektori tegevuskava järgmist: „järgida struktuuri kohandamist ja tõsta esile toodete mitmekesistamist. Edendada jätkuvalt raua- ja terasetööstuse struktuuri kohandamist ja paigutuse optimeerimist, edendada ettevõtete konsolideerimist, ümberkorraldamist, ümberkujundamist ja ajakohastamist ning edendada igakülgselt raua- ja terasetööstuse arendamist suurettevõtete suunas, tehniliste seadmete moderniseerimist, tootmisprotsesside mitmekesistamist ja tootmisahela järgmise etapi toodete mitmekesistamist“.

28

| (63) | Samamoodi nähakse Henani rakenduskavas terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks 14. viisaastakuplaani raames ette järgmist: „spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamine [...], kuue spetsiaalse terasetootmisbaasi rajamine Anyangis, Jiyuanis, Pingdingshanis, Xinyangis, Shangqius, Zhouous jne ning tootmisharu haarde, tõhususe ja spetsialiseerumise parandamine. Muu hulgas piiratakse 2025. aastaks Anyangi toormalmi tootmisvõimsust, et see jääks 14 miljoni tonni piiresse ja toorterase tootmisvõimsust, et see jääks 15 miljoni tonni piiresse“ (29). |
| --- | --- |

(63)

Samamoodi nähakse Henani rakenduskavas terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks 14. viisaastakuplaani raames ette järgmist: „spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamine [...], kuue spetsiaalse terasetootmisbaasi rajamine Anyangis, Jiyuanis, Pingdingshanis, Xinyangis, Shangqius, Zhouous jne ning tootmisharu haarde, tõhususe ja spetsialiseerumise parandamine. Muu hulgas piiratakse 2025. aastaks Anyangi toormalmi tootmisvõimsust, et see jääks 14 miljoni tonni piiresse ja toorterase tootmisvõimsust, et see jääks 15 miljoni tonni piiresse“ (29).

29

| (64) | Edasisi tööstuspoliitilisi eesmärke võib täheldada ka teiste provintside, nagu Jiangsu, (30) Shandongi, (31) Shanxi, (32) Liaoning Daliani (33) ja Zhejiangi (34) planeerimisdokumentides. |
| --- | --- |

(64)

Edasisi tööstuspoliitilisi eesmärke võib täheldada ka teiste provintside, nagu Jiangsu, (30) Shandongi, (31) Shanxi, (32) Liaoning Daliani (33) ja Zhejiangi (34) planeerimisdokumentides.

30

31

32

33

34

| (65) | Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud võimalik süstemaatiliselt kindlaks teha uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahelisi isiklikke sidemeid. Uurimisaluse toote kohta saab siiski tuua mõned konkreetsed näited. |
| --- | --- |

(65)

Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud võimalik süstemaatiliselt kindlaks teha uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahelisi isiklikke sidemeid. Uurimisaluse toote kohta saab siiski tuua mõned konkreetsed näited.

| (66) | Näiteks ettevõtte CITIC Pacific Special Steel juhatuse esimees on parteikomitee sekretär (35). Lisaks on ettevõtte CITIC Pacific Special Steel nõukogu esimees parteikomitee asesekretär (36). |
| --- | --- |

(66)

Näiteks ettevõtte CITIC Pacific Special Steel juhatuse esimees on parteikomitee sekretär (35). Lisaks on ettevõtte CITIC Pacific Special Steel nõukogu esimees parteikomitee asesekretär (36).

35

36

| (67) | Lisaks rakendatakse uurimisaluse toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks muud dokumendid, mis näitasid, et tootmisharu saab valitsuse juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uurimisalune toode kuulub ühte selle allsektoritest. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks rakendatakse uurimisaluse toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks muud dokumendid, mis näitasid, et tootmisharu saab valitsuse juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uurimisalune toode kuulub ühte selle allsektoritest.

| (68) | Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (37). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on 14. viisaastakuplaani raames eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja moderniseerimiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks (38). Niisamuti on 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, mida rakendatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitmed eesmärgid ja töömeetodid, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogia moderniseerimine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digipööre (39). |
| --- | --- |

(68)

Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (37). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on 14. viisaastakuplaani raames eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja moderniseerimiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks (38). Niisamuti on 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, mida rakendatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitmed eesmärgid ja töömeetodid, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogia moderniseerimine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digipööre (39).

37

38

39

| (69) | Uurimisaluse toote tootmisel kasutatav oluline tooraine on rauamaak. Rauamaaki mainitakse ka 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, kus riik kavatseb „ratsionaalselt arendada omamaiseid maavarasid. Tugevdada rauamaagi uurimist [...], rakendada maksusoodustusi, soodustada täiustatud tehnoloogia ja seadmete kasutuselevõttu, et vähendada tahkete kaevandamisjäätmete teket“ (40). Provintsides, nagu näiteks Hebei, näevad ametiasutused sektori jaoks ette järgmist: „uutesse projektidesse tehtavaid investeeringuid subsideeritakse soodustuste teel; uuritakse ja juhendatakse finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks ning samal ajal subsideerib valitsus neid soodustuste tagamise teel“ (41). Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas uurimisaluse toote tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(69)

Uurimisaluse toote tootmisel kasutatav oluline tooraine on rauamaak. Rauamaaki mainitakse ka 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, kus riik kavatseb „ratsionaalselt arendada omamaiseid maavarasid. Tugevdada rauamaagi uurimist [...], rakendada maksusoodustusi, soodustada täiustatud tehnoloogia ja seadmete kasutuselevõttu, et vähendada tahkete kaevandamisjäätmete teket“ (40). Provintsides, nagu näiteks Hebei, näevad ametiasutused sektori jaoks ette järgmist: „uutesse projektidesse tehtavaid investeeringuid subsideeritakse soodustuste teel; uuritakse ja juhendatakse finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks ning samal ajal subsideerib valitsus neid soodustuste tagamise teel“ (41). Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas uurimisaluse toote tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

40

41

| (70) | Uurimisalust toodet mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on märgitud ka eespool põhjenduses 58. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (42). |
| --- | --- |

(70)

Uurimisalust toodet mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on märgitud ka eespool põhjenduses 58. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (42).

42

| (71) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on osutatud ka eespool põhjenduses 58. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on osutatud ka eespool põhjenduses 58. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (72) | Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitut sisendit. Kui uurimisaluse toote tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Peale selle kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(72)

Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitut sisendit. Kui uurimisaluse toote tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Peale selle kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (73) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sh tooraine, energia, maa, rahastamise, tööjõu jne) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(73)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sh tooraine, energia, maa, rahastamise, tööjõu jne) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (74) | Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi ulatuslik sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(74)

Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi ulatuslik sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis.

| (75) | Hiina valitsus ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(75)

Hiina valitsus ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

4.4.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (76) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (43) |
| --- | --- | --- |

(76)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (43)

43

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (44) |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (44)

44

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (77) | Nagu on selgitatud põhjenduses 49, avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud allikate kohta. Selles teates kirjeldatakse asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Komisjon teavitas teates huvitatud isikuid ka oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Mehhikot, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine. |
| --- | --- |

(77)

Nagu on selgitatud põhjenduses 49, avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud allikate kohta. Selles teates kirjeldatakse asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Komisjon teavitas teates huvitatud isikuid ka oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Mehhikot, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine.

4.4.2.   HRVga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

HRVga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

| (78) | Komisjon nimetas teates 55 riiki, mis on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majandusarengu tasemega riigid, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid (45). |
| --- | --- |

(78)

Komisjon nimetas teates 55 riiki, mis on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majandusarengu tasemega riigid, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid (45).

45

| (79) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt toodetakse uurimisalust toodet seitsmes riigis: Jaapan, Kanada, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, USA ja Venemaa Föderatsioon. Neist seitsmest riigist vaid kaks kuuluvad 55 riigi hulka, mille kogurahvatulu on Maailmapanga andmetel sarnane Hiina Rahvavabariigi omaga, s.o suurema keskmise sissetulekuga riikide rühma. Need riigid on Mehhiko ja Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

(79)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt toodetakse uurimisalust toodet seitsmes riigis: Jaapan, Kanada, Lõuna-Korea, Mehhiko, Saudi Araabia, USA ja Venemaa Föderatsioon. Neist seitsmest riigist vaid kaks kuuluvad 55 riigi hulka, mille kogurahvatulu on Maailmapanga andmetel sarnane Hiina Rahvavabariigi omaga, s.o suurema keskmise sissetulekuga riikide rühma. Need riigid on Mehhiko ja Venemaa Föderatsioon

| (80) | Lisaks hindas komisjon uurimisaluse toote ja selle tootmiseks kasutatavaid olulisimaid kuluartikleid esindavate toorainete ekspordi- ja/või impordipiirangutest tingitud turumoonutuste olemasolu. Ta leidis, et Venemaa Föderatsioonis kehtivad kaubanduspiirangud terasejäätmete, elektrienergia ja gaasi suhtes, mis on kõik uurimisaluse toote tootmisel kasutatavad olulised tootmistegurid. Arvestades neid Venemaa Föderatsioonis kehtivaid kaubanduspiiranguid, leidis komisjon, et Venemaa Föderatsiooni ei saa pidada asjakohaseks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks hindas komisjon uurimisaluse toote ja selle tootmiseks kasutatavaid olulisimaid kuluartikleid esindavate toorainete ekspordi- ja/või impordipiirangutest tingitud turumoonutuste olemasolu. Ta leidis, et Venemaa Föderatsioonis kehtivad kaubanduspiirangud terasejäätmete, elektrienergia ja gaasi suhtes, mis on kõik uurimisaluse toote tootmisel kasutatavad olulised tootmistegurid. Arvestades neid Venemaa Föderatsioonis kehtivaid kaubanduspiiranguid, leidis komisjon, et Venemaa Föderatsiooni ei saa pidada asjakohaseks võrdlusriigiks.

| (81) | Mehhiko puhul selliseid piiranguid ei leitud. Mehhiko majandusarengu tase on sama mis Hiina Rahvavabariigil ning mingeid tootmistegurite või uurimisaluse toote suhtes kehtestatud piiranguid ei leitud. |
| --- | --- |

(81)

Mehhiko puhul selliseid piiranguid ei leitud. Mehhiko majandusarengu tase on sama mis Hiina Rahvavabariigil ning mingeid tootmistegurite või uurimisaluse toote suhtes kehtestatud piiranguid ei leitud.

| (82) | Pärast uurimise algatamist väitsid eksportivad tootjad Daye Special Steel Co., Ltd. ja Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd., et Mehhiko ei pruugi täielikult vastata asjakohase kolmanda riigi kriteeriumidele, sest esiteks näib tootmisprotsess erinevat Hiina eksportivate tootjate omast ja teiseks on Mehhiko tootjate toodetavate toodete valik palju kitsam (või mitte väga mitmekesine) kui Hiina eksportivate tootjate toodetavate ja eksporditavate toodete valik. |
| --- | --- |

(82)

Pärast uurimise algatamist väitsid eksportivad tootjad Daye Special Steel Co., Ltd. ja Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd., et Mehhiko ei pruugi täielikult vastata asjakohase kolmanda riigi kriteeriumidele, sest esiteks näib tootmisprotsess erinevat Hiina eksportivate tootjate omast ja teiseks on Mehhiko tootjate toodetavate toodete valik palju kitsam (või mitte väga mitmekesine) kui Hiina eksportivate tootjate toodetavate ja eksporditavate toodete valik.

| (83) | Peale selle üldise väite ei sisaldanud eksportivate tootjate esildis mingeid konkreetseid tõendeid selle kohta, miks uurimisaluse toote tootmisprotsess ja tootevalik Mehhikos erineb HRV omast ning milline on selle mõju tootmisteguritele. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. Rohkem märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(83)

Peale selle üldise väite ei sisaldanud eksportivate tootjate esildis mingeid konkreetseid tõendeid selle kohta, miks uurimisaluse toote tootmisprotsess ja tootevalik Mehhikos erineb HRV omast ning milline on selle mõju tootmisteguritele. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. Rohkem märkusi ei saadud.

4.4.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (84) | Komisjon analüüsis peamiste tootmistegurite importi Mehhikosse. Impordiandmete analüüs näitas, et uurimisaluse toote valmistamiseks kasutatavaid tootmistegureid imporditakse Mehhikosse piisavas koguses, et Mehhiko saaks olla asjakohane võrdlusriik, ning et seda importi ei mõjutanud import HRVst või mõnest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (46) I lisas loetletud riigist. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon analüüsis peamiste tootmistegurite importi Mehhikosse. Impordiandmete analüüs näitas, et uurimisaluse toote valmistamiseks kasutatavaid tootmistegureid imporditakse Mehhikosse piisavas koguses, et Mehhiko saaks olla asjakohane võrdlusriik, ning et seda importi ei mõjutanud import HRVst või mõnest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (46) I lisas loetletud riigist.

46

| (85) | Komisjon tuvastas ka ühe äriühingu – Tamsa – kelle hiljutised finantsandmed, mille alusel saab kindlaks teha tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, on kättesaadavad Tenarise kontserni finantsandmete põhjal (vt punkt 4.7.5). |
| --- | --- |

(85)

Komisjon tuvastas ka ühe äriühingu – Tamsa – kelle hiljutised finantsandmed, mille alusel saab kindlaks teha tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, on kättesaadavad Tenarise kontserni finantsandmete põhjal (vt punkt 4.7.5).

| (86) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Mehhikot ja äriühingut Tamsa. |
| --- | --- |

(86)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Mehhikot ja äriühingut Tamsa.

| (87) | Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Mehhiko sobivust võrdlusriigina ja äriühingu Tamsa sobivust uurimisaluse toote võrdlusriigi tootjana. |
| --- | --- |

(87)

Huvitatud isikutel paluti kommenteerida Mehhiko sobivust võrdlusriigina ja äriühingu Tamsa sobivust uurimisaluse toote võrdlusriigi tootjana.

| (88) | Peale põhjenduses 82 nimetatud märkusi ühtki muud märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(88)

Peale põhjenduses 82 nimetatud märkusi ühtki muud märkust ei saadud.

4.5.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (89) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Mehhiko on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(89)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Mehhiko on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

4.6.   Järeldus

Järeldus

| (90) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastas Mehhiko alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele ja Mehhikot saab pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(90)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastas Mehhiko alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele ja Mehhikot saab pidada sobivaks võrdlusriigiks.

4.7.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (91) | Komisjon esitas teates normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud allikate kohta loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon esitas teates normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutatud allikate kohta loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta.

| (92) | Lisaks märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (47). |
| --- | --- |

(92)

Lisaks märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (47).

47

| (93) | Võttes arvesse taotluses esitatud, taotluse esitajalt/huvitatud isikutelt hiljem saadud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et selgitada välja normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Tootmistegurid ja teabeallikad










  Tooraine | Kaubakood Mehhikos | Väärtus | Ühikud | Teabeallikas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valtstoorikud (pooltooted rauast ja legeerimata terasest, süsiniku-sisaldusega vähemalt 0,25 % massist) | 720720 | 4,72 | CNY/kg | GTA |
| Vesi | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/l | GTA |
| Lämmastik | 280430 | 1,14 | CNY/kg | GTA |
| |
| Tööjõud |
| Tööjõud | – | 17,21 | CNY/h | Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) |
| Energia |
| Elektrienergia | – | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Gaas | [–] | 0,12 | CNY/m3 | CRE (Comisión Reguladora de Energía) |
| Kõrvalsaadus/jäätmed |
| Terasejäätmed | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/kg | GTA |
| Ringlusse-võetavad lõikevahendid – terasejäätmed | 72041001 | 3,47 | CNY/kg | GTA |

(93)

Võttes arvesse taotluses esitatud, taotluse esitajalt/huvitatud isikutelt hiljem saadud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et selgitada välja normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid ja teabeallikad

Tootmistegurid ja teabeallikad

Tooraine

Kaubakood Mehhikos

Väärtus

Ühikud

Teabeallikas

Valtstoorikud (pooltooted rauast ja legeerimata terasest, süsiniku-sisaldusega vähemalt 0,25 % massist)

720720

4,72

CNY/kg

GTA

Vesi

22019001

22019090

2,01

CNY/l

GTA

Lämmastik

280430

1,14

CNY/kg

GTA

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõud

–

17,21

CNY/h

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO)

Energia

Energia

Elektrienergia

–

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Gaas

[–]

0,12

CNY/m3

3

CRE (Comisión Reguladora de Energía)

Kõrvalsaadus/jäätmed

Kõrvalsaadus/jäätmed

Terasejäätmed

720410

720441

720449

3,31

CNY/kg

GTA

Ringlusse-võetavad lõikevahendid – terasejäätmed

72041001

3,47

CNY/kg

GTA

4.7.1.   Tooraine

Tooraine

| (94) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud määruse (EL) 2015/755 I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta arvesse võtmata HRVst võrdlusriiki suunatud impordi, sest nagu ta järeldas, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste esinemise tõttu alusmääruseartikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt representatiivne. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(94)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud määruse (EL) 2015/755 I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta arvesse võtmata HRVst võrdlusriiki suunatud impordi, sest nagu ta järeldas, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste esinemise tõttu alusmääruseartikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt representatiivne. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks.

| (95) | Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd teinud eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu osa tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla. |
| --- | --- |

(95)

Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd teinud eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu osa tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla.

| (96) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad oma märkustes kahtluse alla meetodi, mida komisjon kasutas kulumaterjalide moonutamata väärtuse arvutamiseks. Väideti, et selle asemel, et määrata kulumaterjalide kulude kogusumma protsendimäärana otseste toorainekulude kogusummast ja kohaldada seda protsendimäära moonutamata toorainekulude kogusummale (võrdlusalus), oleks komisjon pidanud kasutama moonutamata väärtust iga üksiku kulumaterjali kohta. |
| --- | --- |

(96)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad oma märkustes kahtluse alla meetodi, mida komisjon kasutas kulumaterjalide moonutamata väärtuse arvutamiseks. Väideti, et selle asemel, et määrata kulumaterjalide kulude kogusumma protsendimäärana otseste toorainekulude kogusummast ja kohaldada seda protsendimäära moonutamata toorainekulude kogusummale (võrdlusalus), oleks komisjon pidanud kasutama moonutamata väärtust iga üksiku kulumaterjali kohta.

| (97) | Komisjon märkis, et oma üldise tava kohaselt ei arvuta ta igale kulumaterjalile eraldi võrdlusalust, vaid väljendab nende kulusid protsendimäärana tooraine kogukuludest, võttes aluseks eksportivate tootjate esitatud kuluandmed, ja seejärel kohaldab seda protsendimäära kindlakstehtud moonutamata hindade kasutamisel ümberarvutatud materjalikuludele. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 95, olid need kulud tähtsusetud ja sõltumata kasutatavast meetodist ei oleks neil olnud märkimisväärset mõju dumpingumarginaali arvutustele. Komisjon leidis, et tema metoodika kulumaterjalide moonutamata väärtuse arvutamiseks oli asjakohane, kuna see säilitas asjaomaste eksportivate tootjate kulustruktuuri. Lisaks puudus uurimise ajal parem teave ja eksportivad tootjad ei kvantifitseerinud kavandatud meetodi kasutamise mõju, et põhjendada oma märkusi. Seepärast lükati kulumaterjale käsitlev väide tagasi. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märkis, et oma üldise tava kohaselt ei arvuta ta igale kulumaterjalile eraldi võrdlusalust, vaid väljendab nende kulusid protsendimäärana tooraine kogukuludest, võttes aluseks eksportivate tootjate esitatud kuluandmed, ja seejärel kohaldab seda protsendimäära kindlakstehtud moonutamata hindade kasutamisel ümberarvutatud materjalikuludele. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 95, olid need kulud tähtsusetud ja sõltumata kasutatavast meetodist ei oleks neil olnud märkimisväärset mõju dumpingumarginaali arvutustele. Komisjon leidis, et tema metoodika kulumaterjalide moonutamata väärtuse arvutamiseks oli asjakohane, kuna see säilitas asjaomaste eksportivate tootjate kulustruktuuri. Lisaks puudus uurimise ajal parem teave ja eksportivad tootjad ei kvantifitseerinud kavandatud meetodi kasutamise mõju, et põhjendada oma märkusi. Seepärast lükati kulumaterjale käsitlev väide tagasi.

| (98) | Komisjon arvutas koostööd teinud eksportivate tootjate toorainetarnete eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulu suhtes, et teha kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine kulude ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon arvutas koostööd teinud eksportivate tootjate toorainetarnete eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulu suhtes, et teha kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine kulude ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid.

4.7.2.   Tööjõud

Tööjõud

| (99) | Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) esitab igal aastal teavet töötajate keskmise kuupalga ja tegeliku keskmise nädalase tööaja kohta eri sektorites ühe töötaja kohta Mehhikos. |
| --- | --- |

(99)

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) esitab igal aastal teavet töötajate keskmise kuupalga ja tegeliku keskmise nädalase tööaja kohta eri sektorites ühe töötaja kohta Mehhikos.

| (100) | Komisjon kasutas töötleva tööstuse keskmise tunnipalga kindlakstegemiseks 2021. aasta teavet (48). Tööjõu kogukulude leidmiseks tugines komisjon andmetele, mille OECD on avaldanud väljaandes „Taxing Wages 2021“, mis hõlmas 2021. aastat (49). Komisjon lisas töötleva tööstuse tunnipalgale sotsiaalkindlustusmaksed. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon kasutas töötleva tööstuse keskmise tunnipalga kindlakstegemiseks 2021. aasta teavet (48). Tööjõu kogukulude leidmiseks tugines komisjon andmetele, mille OECD on avaldanud väljaandes „Taxing Wages 2021“, mis hõlmas 2021. aastat (49). Komisjon lisas töötleva tööstuse tunnipalgale sotsiaalkindlustusmaksed.

48

49

4.7.3.   Elektrienergia

Elektrienergia

| (101) | Keskmised elektrihinnad kWh kohta, mida kohaldati Mehhikos ettevõtetele 2021. aastal, saadi veebisaidilt GlobalPetrolPrices.com, st läbivaatamistaotluses nimetatud allikast. Selle hinna alusel tegi komisjon kindlaks keskmise elektrihinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

Keskmised elektrihinnad kWh kohta, mida kohaldati Mehhikos ettevõtetele 2021. aastal, saadi veebisaidilt GlobalPetrolPrices.com, st läbivaatamistaotluses nimetatud allikast. Selle hinna alusel tegi komisjon kindlaks keskmise elektrihinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2021) (50).

50

4.7.4.   Maagaas

Maagaas

| (102) | Maagaasi hinna Mehhiko ettevõtetele (tööstustarbijatele) avaldab iga kuu energeetikasektorit reguleeriv asutus Comisión Reguladora de Energía (CRE). Komisjon kasutas ettevõtetele kohaldatavat keskmist hinda, millest CRE teatas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (51). |
| --- | --- |

(102)

Maagaasi hinna Mehhiko ettevõtetele (tööstustarbijatele) avaldab iga kuu energeetikasektorit reguleeriv asutus Comisión Reguladora de Energía (CRE). Komisjon kasutas ettevõtetele kohaldatavat keskmist hinda, millest CRE teatas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (51).

51

4.7.5.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (103) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(103)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (104) | Komisjon kasutas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa kindlakstegemiseks Tamsa tegevusega seotud finantsandmeid, mis olid kättesaadavad emaettevõtja Tenaris S.A. konsolideeritud raamatupidamisaruannetes (52). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon kasutas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa kindlakstegemiseks Tamsa tegevusega seotud finantsandmeid, mis olid kättesaadavad emaettevõtja Tenaris S.A. konsolideeritud raamatupidamisaruannetes (52).

52

| (105) | Koostööd teinud eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(105)

Koostööd teinud eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportivate tootjate tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (106) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad kahtluse alla komisjoni poolt üldkulude arvutamiseks kasutatud meetodi, tuginedes samadele põhjustele mis kulumaterjalide kulude arvutamiseks kasutatud meetodi puhul (vt põhjendus 96), väites, et komisjon oleks pidanud kõigi tegurite kulud eraldi kindlaks tegema ja asendama need asendusväärtustega, selle asemel et kasutada üldkulude suhtarvu ja kohaldada seda moonutamata otsekulude suhtes. |
| --- | --- |

(106)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes seadsid koostööd teinud eksportivad tootjad kahtluse alla komisjoni poolt üldkulude arvutamiseks kasutatud meetodi, tuginedes samadele põhjustele mis kulumaterjalide kulude arvutamiseks kasutatud meetodi puhul (vt põhjendus 96), väites, et komisjon oleks pidanud kõigi tegurite kulud eraldi kindlaks tegema ja asendama need asendusväärtustega, selle asemel et kasutada üldkulude suhtarvu ja kohaldada seda moonutamata otsekulude suhtes.

| (107) | Selle väite kohta märkis komisjon, et üldkulude andmed iga teguri kohta eraldi ei olnud võrdlusriigi tootja finantsaruannetes hõlpsalt kättesaadavad. Seetõttu leidis komisjon, et tema metoodika üldkulude moonutamata väärtuse arvutamiseks oli asjakohane, kuna see säilitas asjaomaste eksportivate tootjate kulustruktuuri. Pealegi ei olnud parem teave kättesaadav, sest eksportivad tootjad ei pakkunud välja ühtegi teist üldkulude moonutamata võrdlusalust. Seepärast lükati üldkulusid käsitlev väide tagasi. |
| --- | --- |

(107)

Selle väite kohta märkis komisjon, et üldkulude andmed iga teguri kohta eraldi ei olnud võrdlusriigi tootja finantsaruannetes hõlpsalt kättesaadavad. Seetõttu leidis komisjon, et tema metoodika üldkulude moonutamata väärtuse arvutamiseks oli asjakohane, kuna see säilitas asjaomaste eksportivate tootjate kulustruktuuri. Pealegi ei olnud parem teave kättesaadav, sest eksportivad tootjad ei pakkunud välja ühtegi teist üldkulude moonutamata võrdlusalust. Seepärast lükati üldkulusid käsitlev väide tagasi.

4.7.6.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (108) | Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(108)

Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (109) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd teinud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha tootmisprotsessis taaskasutatud kõrvalsaaduste moonutamata kulud. Neid tarbimismäärasid kontrolliti kontrolli käigus. Komisjon korrutas tarbimismäärad võrdlusriigis Mehhikos täheldatud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud tabelis 1. |
| --- | --- |

(109)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd teinud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha tootmisprotsessis taaskasutatud kõrvalsaaduste moonutamata kulud. Neid tarbimismäärasid kontrolliti kontrolli käigus. Komisjon korrutas tarbimismäärad võrdlusriigis Mehhikos täheldatud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud tabelis 1.

| (110) | Pärast moonutamata tootmiskulude kindlakstegemist lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on märgitud punktis 4.7.5. Tootmise üldkulud tehti kindlaks eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tehti kindlaks Tenarise kontserni, (53) kuhu kuulub kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa, 2021. aasta finantsaruannete põhjal. Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kuluartiklid:






  — | tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 7,8 % otsestest tootmiskuludest; |
| --- | --- | --- |

(110)

Pärast moonutamata tootmiskulude kindlakstegemist lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on märgitud punktis 4.7.5. Tootmise üldkulud tehti kindlaks eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tehti kindlaks Tenarise kontserni, (53) kuhu kuulub kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa, 2021. aasta finantsaruannete põhjal. Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kuluartiklid:

53

—

tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 7,8 % otsestest tootmiskuludest;

| — | müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 26,16 % Tenarise kontserni, kuhu kuulub kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa, müüdud kaupade kuludest ning |
| --- | --- |

—

müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 26,16 % Tenarise kontserni, kuhu kuulub kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa, müüdud kaupade kuludest ning

| — | kasum, mis moodustas 15,34 % Tenarise kontserni müüdud kaupade kuludest. |
| --- | --- |

—

kasum, mis moodustas 15,34 % Tenarise kontserni müüdud kaupade kuludest.

| (111) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(111)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (112) | Eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemise viisi, küsides, miks müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit väljendati käibe asemel protsendina müüdud kaupade kuludest, kas otsesed müügikulud sisaldusid müügi-, üld- ja halduskuludes ning miks komisjon kasutas Tenarise kontserni müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mitte kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa vaatlusaluse tootega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(112)

Eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemise viisi, küsides, miks müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit väljendati käibe asemel protsendina müüdud kaupade kuludest, kas otsesed müügikulud sisaldusid müügi-, üld- ja halduskuludes ning miks komisjon kasutas Tenarise kontserni müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mitte kontserni Mehhiko tütarettevõtja Tamsa vaatlusaluse tootega seotud kulusid.

| (113) | Komisjon märkis, et oma üldise tava kohaselt väljendab ta müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit protsendina müüdud kaupade kuludest, et arvutada normaalväärtus ja lisada otsesed müügikulud müügi-, üld- ja halduskulude hulka. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal ning see peab sisaldama müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summat. Sellest tulenevalt tuleb kulude alusel normaalväärtuse arvutamiseks neile kuludele lisatavad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum väljendada nende kulude osana. Komisjon kasutas Tenarise kontserni müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kuna Tamsa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed ei olnud kättesaadavad ja kuna Tenarise kontserni andmed olid parim hõlpsasti kättesaadav alternatiiv. Seetõttu leidis komisjon, et tema metoodika müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamiseks oli asjakohane, seda eelkõige paremate andmete puudumise tõttu, ning lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märkis, et oma üldise tava kohaselt väljendab ta müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit protsendina müüdud kaupade kuludest, et arvutada normaalväärtus ja lisada otsesed müügikulud müügi-, üld- ja halduskulude hulka. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal ning see peab sisaldama müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summat. Sellest tulenevalt tuleb kulude alusel normaalväärtuse arvutamiseks neile kuludele lisatavad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum väljendada nende kulude osana. Komisjon kasutas Tenarise kontserni müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kuna Tamsa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmed ei olnud kättesaadavad ja kuna Tenarise kontserni andmed olid parim hõlpsasti kättesaadav alternatiiv. Seetõttu leidis komisjon, et tema metoodika müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamiseks oli asjakohane, seda eelkõige paremate andmete puudumise tõttu, ning lükkas väite tagasi.

4.7.7.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (114) | Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuva seotud kaupleja kaudu. |
| --- | --- |

(114)

Koostööd teinud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuva seotud kaupleja kaudu.

| (115) | Komisjon määras vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinnaks uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna, kui seda müüakse liitu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon määras vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 ekspordihinnaks uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna, kui seda müüakse liitu eksportimiseks.

4.7.8.   Võrdlus

Võrdlus

| (116) | Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt arvutatud normaalväärtust koostööd teinud eksportivate tootjate eespool kindlakstehtud ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil tooteliigi kaupa. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt arvutatud normaalväärtust koostööd teinud eksportivate tootjate eespool kindlakstehtud ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil tooteliigi kaupa.

| (117) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti pangatasude, vahendustasude, krediidikulude, veokulude, käitlemiskulude, muude allahindluste ning pakendamis- ja kindlustuskulude põhjal. |
| --- | --- |

(117)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti pangatasude, vahendustasude, krediidikulude, veokulude, käitlemiskulude, muude allahindluste ning pakendamis- ja kindlustuskulude põhjal.

4.7.9.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (118) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon koostööd teinud eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki uurimisaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(118)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon koostööd teinud eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki uurimisaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (119) | Selle põhjal jäi koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, vahemikku 10–44 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(119)

Selle põhjal jäi koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, vahemikku 10–44 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

5.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (120) | Lisaks dumpingu esinemise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(120)

Lisaks dumpingu esinemise kindlakstegemisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus.

5.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (121) | Taotluse esitajate sõnul on HRV suurim uurimisaluse toote tootja maailmas (23 tootjat, kokku 33 tootmisliini). |
| --- | --- |

(121)

Taotluse esitajate sõnul on HRV suurim uurimisaluse toote tootja maailmas (23 tootjat, kokku 33 tootmisliini).

| (122) | Taotluse esitajate hinnangul oli HRV uurimisaluse toote hinnanguline kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,3 miljonit tonni. Sama allika kohaselt oli hinnanguline kogutootmisvõimsus 5 miljonit tonni. Seega oli HRV uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 2,7 miljonit tonni. Kuna liidu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt umbes 100 tuhat tonni (vt tabel 2), ületas Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus uurimisaluse toote tarbimist liidu turul umbes 27 korda. Võrreldes sellega oli taotluse esitajate hinnangul 12 olemasoleva ettevõtte tootmisvõimsus ülejäänud maailmas samal ajavahemikul umbes 2,9 miljonit tonni (54). Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst ja Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väike, ei saanud komisjon täiendavat teavet HRV toodangu ja liitu suunatud impordi kohta. |
| --- | --- |

(122)

Taotluse esitajate hinnangul oli HRV uurimisaluse toote hinnanguline kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,3 miljonit tonni. Sama allika kohaselt oli hinnanguline kogutootmisvõimsus 5 miljonit tonni. Seega oli HRV uurimisaluse toote vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 2,7 miljonit tonni. Kuna liidu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt umbes 100 tuhat tonni (vt tabel 2), ületas Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus uurimisaluse toote tarbimist liidu turul umbes 27 korda. Võrreldes sellega oli taotluse esitajate hinnangul 12 olemasoleva ettevõtte tootmisvõimsus ülejäänud maailmas samal ajavahemikul umbes 2,9 miljonit tonni (54). Kuna Hiina valitsus keeldus koostööst ja Hiina eksportivate tootjate koostöövalmidus oli väike, ei saanud komisjon täiendavat teavet HRV toodangu ja liitu suunatud impordi kohta.

54

| (123) | Võttes arvesse HRV (suurt) toodangut ja vaba tootmisvõimsust võrreldes liiduga, pidas komisjon siiski tõenäoliseks, et meetmete aegumise korral kasutavad Hiina eksportivad tootjad oma vaba tootmisvõimsust üha enam ja suures koguses dumpinguhindadega toodete liidu turule suunamiseks. |
| --- | --- |

(123)

Võttes arvesse HRV (suurt) toodangut ja vaba tootmisvõimsust võrreldes liiduga, pidas komisjon siiski tõenäoliseks, et meetmete aegumise korral kasutavad Hiina eksportivad tootjad oma vaba tootmisvõimsust üha enam ja suures koguses dumpinguhindadega toodete liidu turule suunamiseks.

5.2.   Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

Liidu turu atraktiivsus ja hinnad liidu turul

| (124) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid Hiina eksportivad tootjad uurimisaluse toote eksportimist liitu. Koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate eksport ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,9 tuhande tonnini, moodustades [2,5–3,5 %] liidu turuosast. Nagu põhjenduses 43 on üksikasjalikult kirjeldatud, kuna import ELi põhineb ainult koostööd teinud eksportivate tootjate andmetel, samal ajal kui HRV üldine toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli märkimisväärselt suurem, oli Hiina eksportivate tootjate kogu turuosa uurimisaluse toote puhul liidus tõenäoliselt suurem. Seega jääb liidu turg kehtivatest meetmetest hoolimata Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks ekspordituruks. |
| --- | --- |

(124)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkasid Hiina eksportivad tootjad uurimisaluse toote eksportimist liitu. Koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate eksport ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,9 tuhande tonnini, moodustades [2,5–3,5 %] liidu turuosast. Nagu põhjenduses 43 on üksikasjalikult kirjeldatud, kuna import ELi põhineb ainult koostööd teinud eksportivate tootjate andmetel, samal ajal kui HRV üldine toodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli märkimisväärselt suurem, oli Hiina eksportivate tootjate kogu turuosa uurimisaluse toote puhul liidus tõenäoliselt suurem. Seega jääb liidu turg kehtivatest meetmetest hoolimata Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks ekspordituruks.

| (125) | Taotluse esitajate arvates seisneb liidu turu atraktiivsus ka suhteliselt kõrges keskmises hinnatasemes, klientide maksevõimes ja hästi varustatud sadamate, ladustamis- ja turustamisvõimalustega usaldusväärses logistikataristus ning tööstustarbijate suures hulgas. Lisaks on liit mahu poolest praegu maailma suurim teraseturg. |
| --- | --- |

(125)

Taotluse esitajate arvates seisneb liidu turu atraktiivsus ka suhteliselt kõrges keskmises hinnatasemes, klientide maksevõimes ja hästi varustatud sadamate, ladustamis- ja turustamisvõimalustega usaldusväärses logistikataristus ning tööstustarbijate suures hulgas. Lisaks on liit mahu poolest praegu maailma suurim teraseturg.

| (126) | Lisaks sellele näitas valimisse kaasatud liidu tootjate ja koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate hindade võrdlus, et kui dumpinguvastane tollimaks välja jätta, siis lõid Hiina ekspordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu hindu alla (vt põhjendus 152), mis näitab, et liidu turg on hindade poolest atraktiivne. |
| --- | --- |

(126)

Lisaks sellele näitas valimisse kaasatud liidu tootjate ja koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate hindade võrdlus, et kui dumpinguvastane tollimaks välja jätta, siis lõid Hiina ekspordihinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu hindu alla (vt põhjendus 152), mis näitab, et liidu turg on hindade poolest atraktiivne.

| (127) | USA paragrahvi 232 kohaste meetmete rakendamine ja eelkõige Hiina eksportivate tootjate vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud imporditollimaksud piiravad veelgi eksportivate tootjate võimalusi eksportida vaatlusalust toodet muudesse olulistesse sihtkohtadesse peale liidu. |
| --- | --- |

(127)

USA paragrahvi 232 kohaste meetmete rakendamine ja eelkõige Hiina eksportivate tootjate vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud imporditollimaksud piiravad veelgi eksportivate tootjate võimalusi eksportida vaatlusalust toodet muudesse olulistesse sihtkohtadesse peale liidu.

| (128) | Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks turuks. |
| --- | --- |

(128)

Seetõttu on liidu turg jäänud suuruse ja hindade poolest Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks turuks.

5.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (129) | Uurimine näitas, et Hiina eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(129)

Uurimine näitas, et Hiina eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga.

| (130) | HRVs oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et Hiina eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse meetmete aegumise korral liidu turule. |
| --- | --- |

(130)

HRVs oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suur vaba tootmisvõimsus võrreldes liidu tarbimisega. Lisaks kinnitas liidu turu atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosust, et Hiina eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse meetmete aegumise korral liidu turule.

| (131) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa uurimisaluse toote Hiinast liitu suunduva dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise. |
| --- | --- |

(131)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa uurimisaluse toote Hiinast liitu suunduva dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise.

| (132) | Eeltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine. |
| --- | --- |

(132)

Eeltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine.

6.   KAHJU

KAHJU

6.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (133) | Vaatlusalusel perioodil tootsid liidus samasugust toodet kuus tootjat, kes asusid eri liikmesriikides. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(133)

Vaatlusalusel perioodil tootsid liidus samasugust toodet kuus tootjat, kes asusid eri liikmesriikides. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (134) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 196 050 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks Euroopa terastorude tootjate ühenduse poolt valimisse kaasamata ELi tootjate kohta esitatud teabe ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule antud vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 20, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab vastavalt peaaegu 76 % ja 67 % teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate kogutoodangust ja müügimahust. |
| --- | --- |

(134)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 196 050 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks Euroopa terastorude tootjate ühenduse poolt valimisse kaasamata ELi tootjate kohta esitatud teabe ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule antud vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 20, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab vastavalt peaaegu 76 % ja 67 % teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate kogutoodangust ja müügimahust.

6.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (135) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati impordistatistika ja liidu tootmisharu liidusisese müügi mahu põhjal, nagu taotluse esitaja poolt valimisse kaasamata ELi tootjate kohta esitatud andmetes kajastatud, ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikele esitatud vastuste põhjal. Komisjon kasutas vaba ja tootmisharusisese turu ning turuosade kohta andmevahemikke, tagamaks, et ühe liidu tootja kohta ei avaldataks konfidentsiaalseid andmeid. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati impordistatistika ja liidu tootmisharu liidusisese müügi mahu põhjal, nagu taotluse esitaja poolt valimisse kaasamata ELi tootjate kohta esitatud andmetes kajastatud, ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikele esitatud vastuste põhjal. Komisjon kasutas vaba ja tootmisharusisese turu ning turuosade kohta andmevahemikke, tagamaks, et ühe liidu tootja kohta ei avaldataks konfidentsiaalseid andmeid.

| (136) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Tootmisharusisene turg | [4 500  – 5 500 ] | [9 000  – 10 000 ] | [5 500  – 6 500 ] | [6 000  – 7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Vabaturg | [100 000  – 110 000 ] | [90 000  – 100 000 ] | [80 000  – 90 000 ] | [86 000  – 96 000 ] |
| Indeks | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Allikas: | Comext, koostööd teinud eksportivad tootjad, ESTA ja valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(136)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

111 875

108 571

95 285

102 189

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

91

91

Tootmisharusisene turg

[4 500  – 5 500 ]

[9 000  – 10 000 ]

[5 500  – 6 500 ]

[6 000  – 7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Vabaturg

[100 000  – 110 000 ]

[90 000  – 100 000 ]

[80 000  – 90 000 ]

[86 000  – 96 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

84

84

90

90

Allikas:

Allikas:

Comext, koostööd teinud eksportivad tootjad, ESTA ja valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (137) | Liidu tarbimine vähenes 2018.–2019. aastal 3 %, 2019.–2020. aastal üle 12 % ja seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal üle 5 %. Kokkuvõttes vähenes see 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 9 %. |
| --- | --- |

(137)

Liidu tarbimine vähenes 2018.–2019. aastal 3 %, 2019.–2020. aastal üle 12 % ja seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal üle 5 %. Kokkuvõttes vähenes see 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 9 %.

| (138) | Liidu tootmisharu teatas uurimisaluse toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2018. aastal alla 5 % liidu kogutarbimisest. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Liidu tootmisharu teatas uurimisaluse toote tootmisharusisesest kasutamisest, mis moodustas 2018. aastal alla 5 % liidu kogutarbimisest. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 26 %.

| (139) | Vabaturu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %. Ajavahemikul 2018–2019 vähenes see 7 %, aastatel 2019–2020 üle 9,6 % ja seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal üle 7 %. |
| --- | --- |

(139)

Vabaturu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %. Ajavahemikul 2018–2019 vähenes see 7 %, aastatel 2019–2020 üle 9,6 % ja seejärel suurenes 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal üle 7 %.

6.3.   Import asjaomasest riigist liitu

Import asjaomasest riigist liitu

6.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (140) | Koostööd teinud eksportivate tootjate andmete põhjal muutusid uurimisaluse toote impordi maht ja turuosa järgmiselt. Kuna andmed saadi ainult kahelt eksportivalt tootjalt, esitati need konfidentsiaalsuse huvides vahemikena. |
| --- | --- |

(140)

Koostööd teinud eksportivate tootjate andmete põhjal muutusid uurimisaluse toote impordi maht ja turuosa järgmiselt. Kuna andmed saadi ainult kahelt eksportivalt tootjalt, esitati need konfidentsiaalsuse huvides vahemikena.

| (141) | Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | [1 300  – 1 400 ] | [1 500  – 1 600 ] | [1 250  – 1 350 ] | [2 800  – 2 900 ] |
| Indeks | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Turuosa | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Indeks | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Allikas: | koostööd teinud eksportivad tootjad. |

(141)

Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

[1 300  – 1 400 ]

[1 500  – 1 600 ]

[1 250  – 1 350 ]

[2 800  – 2 900 ]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

95

95

204

204

Turuosa

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Indeks

Indeks

100

100

120

120

113

113

227

227

Allikas:

Allikas:

koostööd teinud eksportivad tootjad.

| (142) | Esialgses uurimises tuvastati, et Hiinast pärit impordi turuosa liidus oli 26,8 %. Seevastu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa [2,5–3,5] %. Järelikult vähenes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu Hiinast pärit impordi turuosa järsult. Väheneva tarbimise tingimustes suurenes vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit import siiski liidu tootmisharu arvelt. HRVst liitu imporditud toodangu kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil 104 % ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [2 800 – 2 900] tonni. Kuigi Hiina impordi turuosa suurenes, jäi see samal perioodil suhteliselt väikeseks, olles [2,5–3,5] %. |
| --- | --- |

(142)

Esialgses uurimises tuvastati, et Hiinast pärit impordi turuosa liidus oli 26,8 %. Seevastu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa [2,5–3,5] %. Järelikult vähenes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu Hiinast pärit impordi turuosa järsult. Väheneva tarbimise tingimustes suurenes vaatlusalusel perioodil Hiinast pärit import siiski liidu tootmisharu arvelt. HRVst liitu imporditud toodangu kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil 104 % ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [2 800 – 2 900] tonni. Kuigi Hiina impordi turuosa suurenes, jäi see samal perioodil suhteliselt väikeseks, olles [2,5–3,5] %.

| (143) | HRVst pärit impordi turuosa suurenes 2018.–2019. aastal 20 %, 2018.–2020. aastal 13 % (hoolimata liidu vabaturu tarbimise vähenemisest 16 %) ning vaatlusalusel perioodil 127 %. HRVst pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ja COVID-kriisist hoolimata. |
| --- | --- |

(143)

HRVst pärit impordi turuosa suurenes 2018.–2019. aastal 20 %, 2018.–2020. aastal 13 % (hoolimata liidu vabaturu tarbimise vähenemisest 16 %) ning vaatlusalusel perioodil 127 %. HRVst pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ja COVID-kriisist hoolimata.

| (144) | Nagu on märgitud põhjenduses 42, põhinevad uurimisaluse toote HRVst liitu suunatud impordi maht ja Hiina eksportivate tootjate turuosa koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmetel ja läbivaatamistaotluses esitatud teabel vaatlusaluse perioodi ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(144)

Nagu on märgitud põhjenduses 42, põhinevad uurimisaluse toote HRVst liitu suunatud impordi maht ja Hiina eksportivate tootjate turuosa koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmetel ja läbivaatamistaotluses esitatud teabel vaatlusaluse perioodi ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta.

| (145) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd., et pole selge, miks uurimises kasutatud impordimahud põhinesid pigem koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmetel kui Comexti andmebaasil. |
| --- | --- |

(145)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd., et pole selge, miks uurimises kasutatud impordimahud põhinesid pigem koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmetel kui Comexti andmebaasil.

| (146) | Nagu põhjenduses 42 on märgitud, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei olnud statistilised andmed usaldusväärsed ja neid ei saanud kasutada HRVst pärit impordi tegeliku mahu kindlakstegemiseks ja seega eelistas ta oma järeldused teha koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal. Lisaks sellele ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et koostööd teinud eksportivate tootjate deklareeritud ekspordimahu kasutamine ei ole asjakohane. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(146)

Nagu põhjenduses 42 on märgitud, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei olnud statistilised andmed usaldusväärsed ja neid ei saanud kasutada HRVst pärit impordi tegeliku mahu kindlakstegemiseks ja seega eelistas ta oma järeldused teha koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal. Lisaks sellele ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et koostööd teinud eksportivate tootjate deklareeritud ekspordimahu kasutamine ei ole asjakohane. Seetõttu lükati see väide tagasi.

6.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine

| (147) | Komisjon tegi HRVst liitu suunatud impordi puhul hinnad ja hindade allalöömise kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon tegi HRVst liitu suunatud impordi puhul hinnad ja hindade allalöömise kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate andmete põhjal.

| (148) | Kuna andmed pärinevad ainult kahelt eksportivalt tootjalt, esitati keskmine impordihind konfidentsiaalsuse huvides vahemikena. |
| --- | --- |

(148)

Kuna andmed pärinevad ainult kahelt eksportivalt tootjalt, esitati keskmine impordihind konfidentsiaalsuse huvides vahemikena.

| (149) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (eurodes tonni kohta) | [1 300  – 1 400 ] | [1 300  – 1 400 ] | [1 300  – 1 400 ] | [1 500  – 1 600 ] |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Allikas: | koostööd teinud eksportivad tootjad. |

(149)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine impordihind (eurodes tonni kohta)

[1 300  – 1 400 ]

[1 300  – 1 400 ]

[1 300  – 1 400 ]

[1 500  – 1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

113

113

Allikas:

Allikas:

koostööd teinud eksportivad tootjad.

| (150) | Keskmine impordihind langes 2018.–2019. aastal 1 % ja 2018.–2020. aastal 4 % ning tõusis 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. |
| --- | --- |

(150)

Keskmine impordihind langes 2018.–2019. aastal 1 % ja 2018.–2020. aastal 4 % ning tõusis 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %.

| (151) | Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon






  1. | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(151)

Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

1.

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| 2. | koostööd teinud eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, sh dumpinguvastane tollimaks, koos asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

2.

koostööd teinud eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, sh dumpinguvastane tollimaks, koos asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks.

| (152) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa sama tasandi tehingutes ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrdlus näitas, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oli 21,6–27 %. Kui aga sama võrdlus tehti koos dumpinguvastaste tollimaksudega, siis hindade allalöömist ei täheldatud. |
| --- | --- |

(152)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa sama tasandi tehingutes ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrdlus näitas, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oli 21,6–27 %. Kui aga sama võrdlus tehti koos dumpinguvastaste tollimaksudega, siis hindade allalöömist ei täheldatud.

6.3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest peale HRV

Import muudest kolmandatest riikidest peale HRV

| (153) | Uurimisaluse toote import muudest kolmandatest riikidest peale HRV pärines peamiselt Taist, Ukrainast ja Ühendkuningriigist. |
| --- | --- |

(153)

Uurimisaluse toote import muudest kolmandatest riikidest peale HRV pärines peamiselt Taist, Ukrainast ja Ühendkuningriigist.

| (154) | Muudest kolmandatest riikidest pärit uurimisaluse toote liitu suunatud impordi kogumaht ja turuosa ning hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | Maht (tonnides) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Indeks | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Turuosa | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Indeks | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Indeks | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Turuosa | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Indeks | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Ühendkuningriik | Maht (tonnides) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Indeks | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Turuosa | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Indeks | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Indeks | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Turuosa | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Indeks | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Indeks | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Turuosa | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Indeks | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Allikas: | Comext. |

(154)

Muudest kolmandatest riikidest pärit uurimisaluse toote liitu suunatud impordi kogumaht ja turuosa ning hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tai

Maht (tonnides)

1 657

4 406

4 925

3 579

Indeks

Indeks

100

100

266

266

297

297

216

216

Turuosa

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 059

1 105

962

1 071

Indeks

Indeks

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukraina

Maht (tonnides)

1 275

779

1 323

772

Indeks

Indeks

100

100

61

61

104

104

61

61

Turuosa

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

990

800

672

667

Indeks

Indeks

100

100

81

81

68

68

67

67

Ühendkuningriik

Maht (tonnides)

332

542

525

658

Indeks

Indeks

100

100

163

163

158

158

198

198

Turuosa

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

3 100

2 850

2 050

2 169

Indeks

Indeks

100

100

92

92

66

66

70

70

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

4 979

4 390

2 795

1 502

Indeks

Indeks

100

100

88

88

56

56

30

30

Turuosa

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

3 469

1 668

1 832

3 628

Indeks

Indeks

100

100

48

48

53

53

105

105

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

8 243

10 117

9 568

6 511

Indeks

Indeks

100

100

123

123

116

116

79

79

Turuosa

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

2 586

1 419

1 236

1 724

Indeks

100

55

48

67

Allikas:

Allikas:

Comext.

| (155) | Taist pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 116 %. Turuosa ulatus 2020. aastal [5–6] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [3,2–4,2] %ni. Keskmine impordihind jäi vaatlusalusel perioodil üsna stabiilseks. Samadel eespool põhjenduses 140 selgitatud põhjustel on kõigi teiste riikide turuosa esitatud vahemikena. |
| --- | --- |

(155)

Taist pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 116 %. Turuosa ulatus 2020. aastal [5–6] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [3,2–4,2] %ni. Keskmine impordihind jäi vaatlusalusel perioodil üsna stabiilseks. Samadel eespool põhjenduses 140 selgitatud põhjustel on kõigi teiste riikide turuosa esitatud vahemikena.

| (156) | Ukrainast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Turuosa ulatus 2020. aastal [1–2] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [0,5–1,5] %ni. Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %. |
| --- | --- |

(156)

Ukrainast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Turuosa ulatus 2020. aastal [1–2] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [0,5–1,5] %ni. Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %.

| (157) | Ühendkuningriigist pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 98 %. Turuosa suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [0,5–0,9] %ni. Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Ühendkuningriigist pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 98 %. Turuosa suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [0,5–0,9] %ni. Keskmine impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %.

| (158) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 70 %. Turuosa ulatus 2019. aastal [4–5] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1–2] %ni. Kokkuvõttes tõusis keskmine impordihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %. |
| --- | --- |

(158)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 70 %. Turuosa ulatus 2019. aastal [4–5] %ni ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1–2] %ni. Kokkuvõttes tõusis keskmine impordihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %.

| (159) | Kõigist kolmandatest riikidest (v.a asjaomane riik) pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 21 %. Ka kõigi muude kolmandate riikide (v.a asjaomase riigi) impordi turuosa vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [6,5–7,5] %ni. |
| --- | --- |

(159)

Kõigist kolmandatest riikidest (v.a asjaomane riik) pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 21 %. Ka kõigi muude kolmandate riikide (v.a asjaomase riigi) impordi turuosa vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [6,5–7,5] %ni.

6.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

6.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (160) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(160)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajate hindamist.

| (161) | Nagu põhjenduses 20 on märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks valikuuringut. Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud teabes sisalduvate andmete põhjal, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega ja kättesaadava ametliku statistikaga. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustiku vastustes esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistika põhjal. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda esindavaks. |
| --- | --- |

(161)

Nagu põhjenduses 20 on märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks valikuuringut. Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud teabes sisalduvate andmete põhjal, mida võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastustega ja kättesaadava ametliku statistikaga. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustiku vastustes esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistika põhjal. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majanduslikku olukorda esindavaks.

| (162) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööjõud, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(162)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööjõud, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (163) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(163)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

6.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

6.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (164) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Indeks | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Indeks | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Indeks | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Allikas: | ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(164)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

354 212

294 365

237 208

196 050

Indeks

Indeks

100

100

83

83

67

67

55

55

Tootmisvõimsus (tonnides)

462 885

393 154

378 657

365 740

Indeks

Indeks

100

100

85

85

82

82

79

79

Tootmisvõimsuse rakendamine

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

82

82

70

70

Allikas:

Allikas:

ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (165) | Tootmismaht langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rekordiliselt madalale tasemele. See vähenes vaatlusalusel perioodil 45 %. Täpsemalt vähenes see 2018.–2019. aastal 17 %, seejärel ajavahemikul 2019–2020 rohkem kui 19 % ning 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal rohkem kui 17 %. See vähenemine tulenes liidu tarbimise vähenemisest, nagu on selgitatud eespool punktis 6.2. |
| --- | --- |

(165)

Tootmismaht langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rekordiliselt madalale tasemele. See vähenes vaatlusalusel perioodil 45 %. Täpsemalt vähenes see 2018.–2019. aastal 17 %, seejärel ajavahemikul 2019–2020 rohkem kui 19 % ning 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal rohkem kui 17 %. See vähenemine tulenes liidu tarbimise vähenemisest, nagu on selgitatud eespool punktis 6.2.

| (166) | Tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 21 %. |
| --- | --- |

(166)

Tootmisvõimsus järgis sarnast suundumust, kuna see vähenes vaatlusalusel perioodil 21 %.

| (167) | Komisjon märkis, et tootmisvõimsuse vähenemine oli osaliselt tingitud sellest, et kaks äriühingut, kes ei olnud taotluse esitajad, nimelt AMTP Roman Rumeenias ja Vallourec Deutschland Saksamaal, lõpetasid 2020. aastal samasuguse toote tootmise. Viimane sulges oma Saksamaal Reisholzis asuva tootmisüksuse 2020. aasta juunis ja Rathis asuva tootmisüksuse 2021. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märkis, et tootmisvõimsuse vähenemine oli osaliselt tingitud sellest, et kaks äriühingut, kes ei olnud taotluse esitajad, nimelt AMTP Roman Rumeenias ja Vallourec Deutschland Saksamaal, lõpetasid 2020. aastal samasuguse toote tootmise. Viimane sulges oma Saksamaal Reisholzis asuva tootmisüksuse 2020. aasta juunis ja Rathis asuva tootmisüksuse 2021. aasta lõpus.

| (168) | Tootmismahu ja tootmisvõimsuse samaaegse vähenemise tõttu vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 30 %. |
| --- | --- |

(168)

Tootmismahu ja tootmisvõimsuse samaaegse vähenemise tõttu vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 30 %.

| (169) | Kuigi tootmisvõimsuse rakendamine ei ole peamine kasumlikkust mõjutav tegur, on sellel otsene mõju tulemustele, sest see suurendab püsikulude osakaalu. Tootmisvõimsuse rakendamine jäi väga madalale tasemele, mis muutis tootmisharu olukorra väga ebakindlaks. |
| --- | --- |

(169)

Kuigi tootmisvõimsuse rakendamine ei ole peamine kasumlikkust mõjutav tegur, on sellel otsene mõju tulemustele, sest see suurendab püsikulude osakaalu. Tootmisvõimsuse rakendamine jäi väga madalale tasemele, mis muutis tootmisharu olukorra väga ebakindlaks.

6.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (170) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul (vabaturg ja tootmisharusisene turg) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Indeks | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Turuosa kogutarbimises | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Indeks | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Müük tootmisharusisesel turul | [4 500  – 5 500 ] | [9 000  – 10 000 ] | [5 500  – 6 500 ] | [6 000  – 7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Tootmisharusisesel turul toimuva müügi turuosa | [3,6  % – 5,6  %] | [7,9  % – 9,9  %] | [6,0  % – 7,0  %] | [6,0  % – 7,0  %] |
| Indeks | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Müük vabaturul | [95 000 – 99 000 ] | [85 000 – 89 000 ] | [75 000 – 79 000 ] | [85 000 – 89 000 ] |
| Indeks | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Vabaturul toimuva müügi turuosa kogutarbimises | [83  % – 88  %] | [77  % – 82  %] | [79  % – 84  %] | [82  % – 87  %] |
| Indeks | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Allikas: | ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(170)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul (vabaturg ja tootmisharusisene turg)

102 246

96 910

84 406

92 851

Indeks

Indeks

100

100

95

95

83

83

91

91

Turuosa kogutarbimises

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

97

97

99

99

Müük tootmisharusisesel turul

[4 500  – 5 500 ]

[9 000  – 10 000 ]

[5 500  – 6 500 ]

[6 000  – 7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Tootmisharusisesel turul toimuva müügi turuosa

[3,6  % – 5,6  %]

[7,9  % – 9,9  %]

[6,0  % – 7,0  %]

[6,0  % – 7,0  %]

Indeks

Indeks

100

100

193

193

140

140

138

138

Müük vabaturul

[95 000 – 99 000 ]

[85 000 – 89 000 ]

[75 000 – 79 000 ]

[85 000 – 89 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

89

89

Vabaturul toimuva müügi turuosa kogutarbimises

[83  % – 88  %]

[77  % – 82  %]

[79  % – 84  %]

[82  % – 87  %]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

95

95

97

97

Allikas:

Allikas:

ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (171) | Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul (vabaturul ja tootmisharusisesel turul) vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 9 %. Müük vähenes 2018.–2019. aastal 5 % ja seejärel 2019.–2020. aastal üle 12 % ning alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes see rohkem kui 9 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus liidu tootmisharu turuosa 90,9 %ni kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil 1 %. |
| --- | --- |

(171)

Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul (vabaturul ja tootmisharusisesel turul) vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, s.o 9 %. Müük vähenes 2018.–2019. aastal 5 % ja seejärel 2019.–2020. aastal üle 12 % ning alates 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes see rohkem kui 9 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ulatus liidu tootmisharu turuosa 90,9 %ni kogutarbimisest ja vähenes vaatlusalusel perioodil 1 %.

6.4.2.3.   Majanduskasv

Majanduskasv

| (172) | Samal ajal kui tarbimine vähenes 9 %, vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil 45 % ja müügimaht liidu turul (vabaturul ja tootmisharusisesel turul) 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Samal ajal kui tarbimine vähenes 9 %, vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil 45 % ja müügimaht liidu turul (vabaturul ja tootmisharusisesel turul) 9 %.

6.4.2.4.   Tööjõud ja tootlikkus

Tööjõud ja tootlikkus

| (173) | Tööjõud ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööjõud ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Indeks | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Allikas: | ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(173)

Tööjõud ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööjõud ja tootlikkus

Tööjõud ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

2 114

1 729

1 568

1 270

Indeks

Indeks

100

100

82

82

74

74

60

60

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

168

170

151

154

Indeks

Indeks

100

100

102

102

90

90

92

92

Allikas:

Allikas:

ESTA, valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (174) | Liidu tootmisharu töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %, järgides liidu tootmismahtudega sama suundumust. |
| --- | --- |

(174)

Liidu tootmisharu töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %, järgides liidu tootmismahtudega sama suundumust.

| (175) | Liidu tootjate tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %, mis oli tingitud turunõudluse vähenemisest ja sellest tulenevast tootmise vähenemisest. |
| --- | --- |

(175)

Liidu tootjate tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %, mis oli tingitud turunõudluse vähenemisest ja sellest tulenevast tootmise vähenemisest.

6.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (176) | Kõik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Samal ajal oli HRVst liitu suunatud impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt piiratud, moodustades vaid [2,5–3,5] % liidu tarbimisest. Seepärast oli tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule üsna piiratud. |
| --- | --- |

(176)

Kõik läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Samal ajal oli HRVst liitu suunatud impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt piiratud, moodustades vaid [2,5–3,5] % liidu tarbimisest. Seepärast oli tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule üsna piiratud.

6.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

6.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (177) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurodes tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind kogu liidu turul | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Keskmine ühiku müügihind tootmisharusisesel turul (55) | [900  – 1 100 ] | [1 100  – 1 300 ] | [1 100  – 1 300 ] | [1 100  – 1 300 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Keskmine ühiku müügihind vabaturul | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Ühiku tootmiskulu | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(177)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurodes tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurodes tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind kogu liidu turul

1 328

1 331

1 249

1 312

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Keskmine ühiku müügihind tootmisharusisesel turul (55)

55

[900  – 1 100 ]

[1 100  – 1 300 ]

[1 100  – 1 300 ]

[1 100  – 1 300 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

106

106

116

116

Keskmine ühiku müügihind vabaturul

1 353

1 354

1 265

1 321

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Ühiku tootmiskulu

1 227

1 221

1 217

1 416

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

115

115

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (178) | Vaatlusalusel perioodil langes liidu tootmisharu hind vabaturul üle 2 % ja ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Pärast Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2016. aasta novembris suutsid liidu tootjad alates 2018. aastast kuni 2019. aastani säilitada oma müügihinnad. Aastatel 2019–2020 langes ühiku müügihind siiski rohkem kui 6 %. Seejärel tõusis see aastatel 2020–2021 üle 4 %. |
| --- | --- |

(178)

Vaatlusalusel perioodil langes liidu tootmisharu hind vabaturul üle 2 % ja ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Pärast Hiinast pärit impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2016. aasta novembris suutsid liidu tootjad alates 2018. aastast kuni 2019. aastani säilitada oma müügihinnad. Aastatel 2019–2020 langes ühiku müügihind siiski rohkem kui 6 %. Seejärel tõusis see aastatel 2020–2021 üle 4 %.

| (179) | Tootmise ühikukulu jäi 2018. ja 2019. aastal stabiilseks, vähenes 2018. ja 2020. aastal veidi, s.o 1 %, ning suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Aastatel 2020–2021 suurenes see üle 16 %, kajastades energia- ja toorainekulude suurt kasvu samal perioodil. |
| --- | --- |

(179)

Tootmise ühikukulu jäi 2018. ja 2019. aastal stabiilseks, vähenes 2018. ja 2020. aastal veidi, s.o 1 %, ning suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Aastatel 2020–2021 suurenes see üle 16 %, kajastades energia- ja toorainekulude suurt kasvu samal perioodil.

6.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (180) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Indeks | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(180)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

62 122

64 071

66 134

65 599

Indeks

Indeks

100

100

103

103

106

106

106

106

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (181) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018.–2019. aastal 3 %. Need suurenesid ka 2018.–2020. aastal 6 %. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 6 %. |
| --- | --- |

(181)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018.–2019. aastal 3 %. Need suurenesid ka 2018.–2020. aastal 6 %. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 6 %.

6.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (182) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Laovarud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Indeks | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(182)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Laovarud

Laovarud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

22 334

19 256

14 497

13 692

Indeks

Indeks

100

100

86

86

65

65

61

61

Lõppvarud protsendina toodangust

8,8

8,7

8,1

8,9

Indeks

Indeks

100

100

99

99

93

93

102

102

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (183) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude kogus jäi tootmisega võrreldes stabiilseks. Lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 39 %. Liidu tootjad hoiavad tavaliselt väikseid laovarusid. Seetõttu ei peeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka analüüs lõppvarude muutumise kohta protsendina toodangust. Mõned tootjad tootsid uurimisperioodil vähem ja vähendasid varusid, et tulla toime finantsraskustega 2020. ja 2021. aastal (vt tabel 6). |
| --- | --- |

(183)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude kogus jäi tootmisega võrreldes stabiilseks. Lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 39 %. Liidu tootjad hoiavad tavaliselt väikseid laovarusid. Seetõttu ei peeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka analüüs lõppvarude muutumise kohta protsendina toodangust. Mõned tootjad tootsid uurimisperioodil vähem ja vähendasid varusid, et tulla toime finantsraskustega 2020. ja 2021. aastal (vt tabel 6).

6.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (184) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Indeks | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Rahavoog (eurodes) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Indeks | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Investeeringud (eurodes) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Indeks | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Investeeringutasuvus | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Indeks | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(184)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Indeks

Indeks

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Rahavoog (eurodes)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Indeks

Indeks

100

100

121

121

105

105

11

11

Investeeringud (eurodes)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Indeks

Indeks

100

100

37

37

12

12

18

18

Investeeringutasuvus

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Indeks

Indeks

100

100

211

211

171

171

3

3

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (185) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus 9,3 %st 2018. aastal [–7,2] %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aastatel 2019–2018 jäi see peaaegu samale tasemele, kuid ajavahemikul 2018–2020 vähenes 59 %. Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil [–77] %. |
| --- | --- |

(185)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus 9,3 %st 2018. aastal [–7,2] %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aastatel 2019–2018 jäi see peaaegu samale tasemele, kuid ajavahemikul 2018–2020 vähenes 59 %. Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil [–77] %.

| (186) | Pärast järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad, et komisjon ei selgitanud, kuidas kasumlikkuse vähenemine oli seotud asjaomasest riigist pärit impordi hinna tõusuga. |
| --- | --- |

(186)

Pärast järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad, et komisjon ei selgitanud, kuidas kasumlikkuse vähenemine oli seotud asjaomasest riigist pärit impordi hinna tõusuga.

| (187) | Nagu on selgitatud põhjendustes 200, jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulist kahju ei põhjustanud HRVst pärit import. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(187)

Nagu on selgitatud põhjendustes 200, jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulist kahju ei põhjustanud HRVst pärit import. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (188) | Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Aastatel 2018–2019 suurenes netorahavoog 21 % ja jäi 2018.–2020. aastal stabiilseks. Netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 89 %, järgides müügi kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(188)

Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Aastatel 2018–2019 suurenes netorahavoog 21 % ja jäi 2018.–2020. aastal stabiilseks. Netorahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 89 %, järgides müügi kasumlikkuse suundumust.

| (189) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis kajastab varade amortisatsiooni. Kokkuvõttes vähenes see vaatlusalusel perioodil 97 %. Täpsemalt suurenes see 2018.–2019. aastal 111 %, peamiselt tänu 2019. aastal saavutatud kasumile, suurenedes 2018.–2020. aastal 71 % ja vähenedes 2018.–2021. aastal 2021. aasta väikese kasumi tõttu, nagu juba mainitud, 97 %. |
| --- | --- |

(189)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis kajastab varade amortisatsiooni. Kokkuvõttes vähenes see vaatlusalusel perioodil 97 %. Täpsemalt suurenes see 2018.–2019. aastal 111 %, peamiselt tänu 2019. aastal saavutatud kasumile, suurenedes 2018.–2020. aastal 71 % ja vähenedes 2018.–2021. aastal 2021. aasta väikese kasumi tõttu, nagu juba mainitud, 97 %.

| (190) | Komisjon märkis, et hoolimata väikestest kasumimarginaalidest alates 2020. aastast on liidu tootmisharu säilitanud õiglase tootlikkuse taseme ning investeerimist jätkates ei ole ta kunagi lõpetanud tootmisprotsessi, logistika, müügi ja turustamise optimeerimist. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon märkis, et hoolimata väikestest kasumimarginaalidest alates 2020. aastast on liidu tootmisharu säilitanud õiglase tootlikkuse taseme ning investeerimist jätkates ei ole ta kunagi lõpetanud tootmisprotsessi, logistika, müügi ja turustamise optimeerimist.

| (191) | Liidu tootmisharu investeeringute ulatuslikkus näitab tema tugevat tahet kohaneda, areneda ja püsida turul olenemata raskustest ja majanduslikest probleemidest. |
| --- | --- |

(191)

Liidu tootmisharu investeeringute ulatuslikkus näitab tema tugevat tahet kohaneda, areneda ja püsida turul olenemata raskustest ja majanduslikest probleemidest.

| (192) | Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused vähendasid tema kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu on kapitalimahukas ja vajab märkimisväärseid investeeringuid. Vaatlusalusel perioodil oli netorahavoog nii suurte investeeringute katmiseks liiga väike. |
| --- | --- |

(192)

Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused vähendasid tema kapitali kaasamise võimet. Liidu tootmisharu on kapitalimahukas ja vajab märkimisväärseid investeeringuid. Vaatlusalusel perioodil oli netorahavoog nii suurte investeeringute katmiseks liiga väike.

6.5.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (193) | Mikro- ja makronäitajate areng vaatlusalusel perioodil näitas, et liidu tootmisharu finantsolukord halvenes. Olulisimate majandusnäitajate suundumused vaatlusalusel perioodil üldkokkuvõttes halvenesid. |
| --- | --- |

(193)

Mikro- ja makronäitajate areng vaatlusalusel perioodil näitas, et liidu tootmisharu finantsolukord halvenes. Olulisimate majandusnäitajate suundumused vaatlusalusel perioodil üldkokkuvõttes halvenesid.

| (194) | Uurimine näitas, et kõigi kahjunäitajate suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne. Nõudluse vähenemise (9 %) taustal vähenesid nii müügimaht vabaturul kui ka tootmine, vastavalt 9 % ja 45 %. See tõi kaasa languse tootmisvõimsuses (21 %) ja tööhõives (40 %). Kuna tootmine vähenes kiiremini (45 % vaatlusalusel perioodil) kui tootmisvõimsus ja tööhõive, vähenesid ka tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus, vastavalt 30 % ja 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Uurimine näitas, et kõigi kahjunäitajate suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne. Nõudluse vähenemise (9 %) taustal vähenesid nii müügimaht vabaturul kui ka tootmine, vastavalt 9 % ja 45 %. See tõi kaasa languse tootmisvõimsuses (21 %) ja tööhõives (40 %). Kuna tootmine vähenes kiiremini (45 % vaatlusalusel perioodil) kui tootmisvõimsus ja tööhõive, vähenesid ka tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus, vastavalt 30 % ja 8 %.

| (195) | Samal perioodil langes ka keskmine ühikuhind vabaturul rohkem kui 2 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Selle tulemusena vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil [–77] % ja kasum vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9,3 %st 2018. aastal [–7,2] %ni. |
| --- | --- |

(195)

Samal perioodil langes ka keskmine ühikuhind vabaturul rohkem kui 2 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Selle tulemusena vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil [–77] % ja kasum vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9,3 %st 2018. aastal [–7,2] %ni.

| (196) | Selle tõttu näitavad kahjunäitajad, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuna tootmisharu alandas hoolimata suurenevatest tootmiskuludest oma müügihindu, mis tõi kaasa kasumlikkuse järsu languse, mis omakorda avaldas negatiivset mõju investeeringutele, investeeringutasuvusele ja rahavoole. |
| --- | --- |

(196)

Selle tõttu näitavad kahjunäitajad, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuna tootmisharu alandas hoolimata suurenevatest tootmiskuludest oma müügihindu, mis tõi kaasa kasumlikkuse järsu languse, mis omakorda avaldas negatiivset mõju investeeringutele, investeeringutasuvusele ja rahavoole.

| (197) | Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(197)

Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (198) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon lisaks, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(198)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon lisaks, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju.

| (199) | Uurimine näitas, et Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 104 %, [1 300 – 1 400] tonnist [2 800 – 2 900] tonnini. Selle turuosa suurenes samuti rohkem kui kaks korda, [1–3] %st [2,5–3,5] %ni, kuid oli oluliselt väiksem kui esialgse uurimise uurimisperioodil täheldatud 26,8 % suurune turuosa. Veelgi olulisem on see, et HRVst pärit impordi keskmine müügihind [1 500 – 1 600] eurot tonni kohta oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine müügihind (1 321 eurot tonni kohta) ja keskmised tootmiskulud (1 416 eurot tonni kohta). Lisaks sellele ei tuvastanud komisjon tootepõhise võrdluse käigus hindade allalöömist, kui eksportivate tootjate hinnad sisaldasid tollimaksu. Järelikult ei tekitanud HRVst pärit import mahu ja turuosa suurenemisest hoolimata liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju. |
| --- | --- |

(199)

Uurimine näitas, et Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 104 %, [1 300 – 1 400] tonnist [2 800 – 2 900] tonnini. Selle turuosa suurenes samuti rohkem kui kaks korda, [1–3] %st [2,5–3,5] %ni, kuid oli oluliselt väiksem kui esialgse uurimise uurimisperioodil täheldatud 26,8 % suurune turuosa. Veelgi olulisem on see, et HRVst pärit impordi keskmine müügihind [1 500 – 1 600] eurot tonni kohta oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgem kui liidu tootmisharu keskmine müügihind (1 321 eurot tonni kohta) ja keskmised tootmiskulud (1 416 eurot tonni kohta). Lisaks sellele ei tuvastanud komisjon tootepõhise võrdluse käigus hindade allalöömist, kui eksportivate tootjate hinnad sisaldasid tollimaksu. Järelikult ei tekitanud HRVst pärit import mahu ja turuosa suurenemisest hoolimata liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju.

| (200) | Eelöeldu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharu kantud olulist kahju ei saanud tekitada Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(200)

Eelöeldu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et liidu tootmisharu kantud olulist kahju ei saanud tekitada Hiinast pärit import.

7.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (201) | Komisjon järeldas põhjenduses 200, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon järeldas põhjenduses 200, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral.

| (202) | Sellega seoses analüüsis komisjon järgmist: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu hindade ja Hiina hindade vaheline seos, kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos, liidu turu atraktiivsus ja HRVst pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(202)

Sellega seoses analüüsis komisjon järgmist: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu hindade ja Hiina hindade vaheline seos, kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos, liidu turu atraktiivsus ja HRVst pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale meetmete aegumise korral.

7.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (203) | Vaatlusaluse toote tootmisvõimsus HRVs on hinnangute järgi 5 miljonit tonni aastas. Hiina vaba tootmisvõimsus moodustas ligikaudu 2,7 miljonit tonni aastas, mis ületab peaaegu 27 korda vaatlusaluse toote tarbimist liidu turul, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 102 189 tonni. Seega ületab pakkumine Hiina turul oluliselt nõudlust. Järelikult annaks see Hiina tootjatele lisastiimuli keskenduda uute võimaluste tekkimisel üha enam eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(203)

Vaatlusaluse toote tootmisvõimsus HRVs on hinnangute järgi 5 miljonit tonni aastas. Hiina vaba tootmisvõimsus moodustas ligikaudu 2,7 miljonit tonni aastas, mis ületab peaaegu 27 korda vaatlusaluse toote tarbimist liidu turul, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 102 189 tonni. Seega ületab pakkumine Hiina turul oluliselt nõudlust. Järelikult annaks see Hiina tootjatele lisastiimuli keskenduda uute võimaluste tekkimisel üha enam eksporditurgudele.

7.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (204) | Nagu eespool punktis 4.2 on märgitud, on liidu turg oma suuruse ja hindade poolest atraktiivne. Euroopa Liit on praegu mahu poolest suurim uurimisaluse toote turg maailmas. Seda iseloomustab ka hästi varustatud sadamate, ladustamise ja jaotamise võimalustega usaldusväärne logistikataristu ning tööstustarbijate suur hulk. |
| --- | --- |

(204)

Nagu eespool punktis 4.2 on märgitud, on liidu turg oma suuruse ja hindade poolest atraktiivne. Euroopa Liit on praegu mahu poolest suurim uurimisaluse toote turg maailmas. Seda iseloomustab ka hästi varustatud sadamate, ladustamise ja jaotamise võimalustega usaldusväärne logistikataristu ning tööstustarbijate suur hulk.

| (205) | Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 152, tegi komisjon kindlaks, et meetmete puudumisel lööks HRVst pärit import liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Lisaks sellele oli Hiina eksportivate tootjate peamistesse kolmandatesse sihtriikidesse (Lõuna-Korea, India, Tai jne) suunatud impordi keskmine hind 1 135 eurot tonni kohta (56) madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli 1 321 eurot tonni kohta vabaturul. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, on eksportivatel tootjatel tugev stiimul suurendada oma müüki liitu madalamate hindadega kui need, mida liidu tootmisharu küsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(205)

Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 152, tegi komisjon kindlaks, et meetmete puudumisel lööks HRVst pärit import liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. Lisaks sellele oli Hiina eksportivate tootjate peamistesse kolmandatesse sihtriikidesse (Lõuna-Korea, India, Tai jne) suunatud impordi keskmine hind 1 135 eurot tonni kohta (56) madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli 1 321 eurot tonni kohta vabaturul. Järelikult, kui meetmetel lastakse aeguda, on eksportivatel tootjatel tugev stiimul suurendada oma müüki liitu madalamate hindadega kui need, mida liidu tootmisharu küsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

56

| (206) | Seega peetakse liidu turgu Hiina tootjate jaoks väga atraktiivseks ning võib järeldada, et HRV olemasolevat vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et meetmete aegumisel oluliselt suurendada eksporti liidu turule dumpinguhindadega ja kahjustavate hindadega. Nagu eespool kirjeldatud, tooks liidu turu atraktiivsus kaasa HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise. Kuna vaatlusalune toode on küllalt ühtlase kvaliteediga, on hinnatase kõige olulisem tegur, kui otsustatakse, kas osta liidu tootjatelt või Hiina eksportivatelt tootjatelt. Hiina ekspordi järsk vähenemine vastusena dumpinguvastastele meetmetele osutab sellele, et klientidel on lihtne hakata ostma kõige konkurentsivõimelisemate hinnaga tarnijatelt (st Hiina eksportivate tootjate asemel liidu tootjatelt või vastupidi, kui meede aegub). |
| --- | --- |

(206)

Seega peetakse liidu turgu Hiina tootjate jaoks väga atraktiivseks ning võib järeldada, et HRV olemasolevat vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et meetmete aegumisel oluliselt suurendada eksporti liidu turule dumpinguhindadega ja kahjustavate hindadega. Nagu eespool kirjeldatud, tooks liidu turu atraktiivsus kaasa HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise. Kuna vaatlusalune toode on küllalt ühtlase kvaliteediga, on hinnatase kõige olulisem tegur, kui otsustatakse, kas osta liidu tootjatelt või Hiina eksportivatelt tootjatelt. Hiina ekspordi järsk vähenemine vastusena dumpinguvastastele meetmetele osutab sellele, et klientidel on lihtne hakata ostma kõige konkurentsivõimelisemate hinnaga tarnijatelt (st Hiina eksportivate tootjate asemel liidu tootjatelt või vastupidi, kui meede aegub).

7.3.   Hiinast pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmed aeguvad

Hiinast pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmed aeguvad

| (207) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumimarginaalid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed (–7,2 %), seega ei saa nad endale lubada oma müügihinna edasist vähendamist või turuosa kaotust (kui nad hinda ei alanda) uue impordi tõttu, sest see suurendaks veelgi nende kahjumit. |
| --- | --- |

(207)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumimarginaalid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed (–7,2 %), seega ei saa nad endale lubada oma müügihinna edasist vähendamist või turuosa kaotust (kui nad hinda ei alanda) uue impordi tõttu, sest see suurendaks veelgi nende kahjumit.

| (208) | Kuna on tõenäoline, et eksportivad tootjad tulevad turule madalamate hindade ja suuremate mahtudega, on liidu tootmisharu sunnitud kas alandama oma müügihindu kasumlikkuse arvelt või säilitama müügihindade taseme ja tõenäoliselt kaotama müügimahtu ja turuosa Hiina eksportijatele. Veelgi realistlikum näib olevat nende stsenaariumide kombinatsioon. Kokkuvõttes tooks see kaasa surve hindade alanemiseks, suurema kahjumi ning tõenäoliselt võidaks HRVst pärit import tagasi oma 26 % suuruse meetmete-eelse turuosa. Tuleb märkida, et kaks olemasolevat liidu tootjat lõpetasid samasuguse toote tootmise 2020. aastal täielikult: AMTP Roman Rumeenias ja Vallourec Deutschland Saksamaal. |
| --- | --- |

(208)

Kuna on tõenäoline, et eksportivad tootjad tulevad turule madalamate hindade ja suuremate mahtudega, on liidu tootmisharu sunnitud kas alandama oma müügihindu kasumlikkuse arvelt või säilitama müügihindade taseme ja tõenäoliselt kaotama müügimahtu ja turuosa Hiina eksportijatele. Veelgi realistlikum näib olevat nende stsenaariumide kombinatsioon. Kokkuvõttes tooks see kaasa surve hindade alanemiseks, suurema kahjumi ning tõenäoliselt võidaks HRVst pärit import tagasi oma 26 % suuruse meetmete-eelse turuosa. Tuleb märkida, et kaks olemasolevat liidu tootjat lõpetasid samasuguse toote tootmise 2020. aastal täielikult: AMTP Roman Rumeenias ja Vallourec Deutschland Saksamaal.

| (209) | Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise hindadega, mis lööksid liidu tootmisharu hinnad alla, ning seega suureneks liidu tootmisharu kantud kahju veelgi, kuna HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt algselt tekitatud oluline kahju tõenäoliselt korduks. Järelikult oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus. |
| --- | --- |

(209)

Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise hindadega, mis lööksid liidu tootmisharu hinnad alla, ning seega suureneks liidu tootmisharu kantud kahju veelgi, kuna HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt algselt tekitatud oluline kahju tõenäoliselt korduks. Järelikult oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

7.4.   Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

| (210) | Pärast järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad, et komisjon ei võtnud oma kahju kordumise analüüsis Taist pärit impordi mõju hinnates arvesse asjaolu, et Hiina import ei tekitanud liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju. Lisaks väitis ta, et madalad hinnad ja Taist pärit impordi maht võivad halvendada liidu tootmisharu ebakindlat olukorda. |
| --- | --- |

(210)

Pärast järelduste avalikustamist väitsid koostööd teinud eksportivad tootjad, et komisjon ei võtnud oma kahju kordumise analüüsis Taist pärit impordi mõju hinnates arvesse asjaolu, et Hiina import ei tekitanud liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju. Lisaks väitis ta, et madalad hinnad ja Taist pärit impordi maht võivad halvendada liidu tootmisharu ebakindlat olukorda.

| (211) | Arvestades, et käesolev uurimine piirdub HRVst pärit vaatlusaluse toote impordiga, piirdus komisjon oma kahju kordumise analüüsis põhjenduses 202 nimetatud asjaoludega, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu, kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastaks aeguda. Taist pärit importi selles hinnangus ei arvestatud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(211)

Arvestades, et käesolev uurimine piirdub HRVst pärit vaatlusaluse toote impordiga, piirdus komisjon oma kahju kordumise analüüsis põhjenduses 202 nimetatud asjaoludega, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu, kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastaks aeguda. Taist pärit importi selles hinnangus ei arvestatud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (212) | Samad eksportivad tootjad väitsid ka, et komisjon ei suutnud selgitada, miks liidu tootmisharu teatas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumist. |
| --- | --- |

(212)

Samad eksportivad tootjad väitsid ka, et komisjon ei suutnud selgitada, miks liidu tootmisharu teatas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumist.

| (213) | Nagu on osutatud põhjenduses 195, langes keskmine ühikuhind vaatlusalusel perioodil 2 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Kuna liidu tootmisharu ei saanud pikaajalistest lepingutest tulenevat kulude suurenemist üle kanda, teatas ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumist. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 200, jõudis komisjon järeldusele, et HRVst pärit import ei tekitanud liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju. Sellest tulenevalt keskendus komisjon oma analüüsis kahju kordumisele, võttes aluseks põhjenduses 202 nimetatud asjaolud. Selle põhjal ja nagu on märgitud põhjenduses 209, jõudis komisjon järeldusele, et kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt algselt tekitatud oluline kahju kordub. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(213)

Nagu on osutatud põhjenduses 195, langes keskmine ühikuhind vaatlusalusel perioodil 2 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid 15 %. Kuna liidu tootmisharu ei saanud pikaajalistest lepingutest tulenevat kulude suurenemist üle kanda, teatas ta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumist. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 200, jõudis komisjon järeldusele, et HRVst pärit import ei tekitanud liidu tootmisharule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahju. Sellest tulenevalt keskendus komisjon oma analüüsis kahju kordumisele, võttes aluseks põhjenduses 202 nimetatud asjaolud. Selle põhjal ja nagu on märgitud põhjenduses 209, jõudis komisjon järeldusele, et kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi poolt algselt tekitatud oluline kahju kordub. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (214) | Koostööd teinud eksportivad tootjad viitasid ka kahele apellatsioonikogu aruandele (57) ja väitsid, et „põhjendatud järelduse tegemiseks tuleb hoolikalt kaaluda olemasolevaid tõendeid ning kõik tulevikuprognoosid ja järeldused peavad samuti põhinema kindlatel tõendusmaterjalidel“. Eelkõige väitsid nad, et vaba tootmisvõimsus on üle hinnatud ja et Hiina eksportivad tootjad keskenduvad siseturule ning ei ekspordi oma vaba tootmisvõimsust liitu. Lisaks väitsid nad, et liidu turu atraktiivsust ja „Hiinast muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindu“ ei tohiks tõenäosuse analüüsis arvesse võtta ning et analüüs peaks põhinema „võrdleval analüüsil selle kohta, mis juhtuks tulevikus, peamiselt prognoositava dumpinguhinnaga impordi, hindade ja liidu tootmisharule avalduva mõju põhjal.“ |
| --- | --- |

(214)

Koostööd teinud eksportivad tootjad viitasid ka kahele apellatsioonikogu aruandele (57) ja väitsid, et „põhjendatud järelduse tegemiseks tuleb hoolikalt kaaluda olemasolevaid tõendeid ning kõik tulevikuprognoosid ja järeldused peavad samuti põhinema kindlatel tõendusmaterjalidel“. Eelkõige väitsid nad, et vaba tootmisvõimsus on üle hinnatud ja et Hiina eksportivad tootjad keskenduvad siseturule ning ei ekspordi oma vaba tootmisvõimsust liitu. Lisaks väitsid nad, et liidu turu atraktiivsust ja „Hiinast muudesse riikidesse suunatud ekspordi hindu“ ei tohiks tõenäosuse analüüsis arvesse võtta ning et analüüs peaks põhinema „võrdleval analüüsil selle kohta, mis juhtuks tulevikus, peamiselt prognoositava dumpinguhinnaga impordi, hindade ja liidu tootmisharule avalduva mõju põhjal.“

57

| (215) | Tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse puhul ei esitanud koostööd teinud eksportivad tootjad uusi tõendeid oma väite toetuseks. Uute tõendite puudumise tõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(215)

Tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse puhul ei esitanud koostööd teinud eksportivad tootjad uusi tõendeid oma väite toetuseks. Uute tõendite puudumise tõttu lükati väide tagasi.

| (216) | Mis puutub tõenäosuse analüüsis arvesse võetavatesse teguritesse, siis leidis komisjon, et analüüsides selliseid tegureid nagu liidu turu atraktiivsus ja hinnad kolmandatele riikidele, tegi ta sellise võrdleva analüüsi kooskõlas oma üldise tavaga, kasutades kõiki kättesaadavaid tegureid, mis võimaldasid prognoosida kahju kordumise tõenäosust. Kuna puuduvad tõendid, mis lükkaksid ümber komisjoni sellekohased järeldused, lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(216)

Mis puutub tõenäosuse analüüsis arvesse võetavatesse teguritesse, siis leidis komisjon, et analüüsides selliseid tegureid nagu liidu turu atraktiivsus ja hinnad kolmandatele riikidele, tegi ta sellise võrdleva analüüsi kooskõlas oma üldise tavaga, kasutades kõiki kättesaadavaid tegureid, mis võimaldasid prognoosida kahju kordumise tõenäosust. Kuna puuduvad tõendid, mis lükkaksid ümber komisjoni sellekohased järeldused, lükati see väide tagasi.

8.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (217) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, sõltumatute importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(217)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, sõltumatute importijate ja kasutajate huve.

8.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (218) | Liidu tootmisharu moodustavad kuus tootjat, kes asuvad eri liikmesriikides. Neist Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA ja Valcovni Trub Chomutov AS on taotluse esitajad, samal ajal kui teised, kes ei esitanud taotlust, nimelt Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH (Saksamaal ja Prantsusmaal) ning AMTP Roman, tegid koostööd. |
| --- | --- |

(218)

Liidu tootmisharu moodustavad kuus tootjat, kes asuvad eri liikmesriikides. Neist Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA ja Valcovni Trub Chomutov AS on taotluse esitajad, samal ajal kui teised, kes ei esitanud taotlust, nimelt Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH (Saksamaal ja Prantsusmaal) ning AMTP Roman, tegid koostööd.

| (219) | Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksema müügimahu ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Teisalt võimaldaks meetmete kohaldamise jätkumine liidu tootmisharul veelgi rohkem taastuda varasemast dumpinguhindadega impordi tekitatud kahjust ja kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjaid ei mõjuta HRV ebaõiglased kauplemistavad. |
| --- | --- |

(219)

Uurimine näitas, et kui meetmed peaksid aeguma, on sel tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju liidu tootmisharule. Liidu tootmisharu olukord halveneks kiiresti, kuna väiksema müügimahu ja madalamate müügihindade tõttu väheneks kasumlikkus märkimisväärselt. Teisalt võimaldaks meetmete kohaldamise jätkumine liidu tootmisharul veelgi rohkem taastuda varasemast dumpinguhindadega impordi tekitatud kahjust ja kasutada ära oma potentsiaali liidu turul, kus tootjaid ei mõjuta HRV ebaõiglased kauplemistavad.

| (220) | Eeltoodu põhjal järeldati, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine on liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(220)

Eeltoodu põhjal järeldati, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine on liidu tootmisharu huvides.

8.2.   Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

| (221) | Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski kaupleja ega kasutaja komisjoni küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Ükski kaupleja ega kasutaja komisjoni küsimustikule ei vastanud.

| (222) | Nii nagu esialgses uurimises, ei andnud ka käesoleva läbivaatamise käigus endast märku ükski kasutaja. Lisaks sellele tegutseb teadaolevalt 79 sõltumatut importijat, kellest andis endast teada ainult Siderpighi spa Con Socio Unico, kes on teadaolevalt sõltumatu importija. Ta vastas, et ta ei poolda dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Ta väitis, et liit vajab Hiina importi, sest nõudlus ületab pakkumise. Komisjon täheldas, et uurimisaluse toote käive moodustab vähem kui 1 % sõltumatu importija käibest. Seega ei muuda meetmete kohaldamise jätkamine igal juhul selle äriühingu üldisi tulemuslikkuse väljavaateid. |
| --- | --- |

(222)

Nii nagu esialgses uurimises, ei andnud ka käesoleva läbivaatamise käigus endast märku ükski kasutaja. Lisaks sellele tegutseb teadaolevalt 79 sõltumatut importijat, kellest andis endast teada ainult Siderpighi spa Con Socio Unico, kes on teadaolevalt sõltumatu importija. Ta vastas, et ta ei poolda dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Ta väitis, et liit vajab Hiina importi, sest nõudlus ületab pakkumise. Komisjon täheldas, et uurimisaluse toote käive moodustab vähem kui 1 % sõltumatu importija käibest. Seega ei muuda meetmete kohaldamise jätkamine igal juhul selle äriühingu üldisi tulemuslikkuse väljavaateid.

| (223) | Lisaks sellele jõudis komisjon esialgse uurimise käigus nii kasutajate kui ka importijate huve silmas pidades järeldusele, et uurimisaluse toote puhul on piisavalt alternatiivseid tarneallikaid. See järeldus jääb kehtima, arvestades, et umbes 10 % turust teenindatakse endiselt kõigist riikidest pärit impordiga. Lisaks oli liidu tootmisharu vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 46 %, mis ületab tunduvalt liidu praegust tarbimist. |
| --- | --- |

(223)

Lisaks sellele jõudis komisjon esialgse uurimise käigus nii kasutajate kui ka importijate huve silmas pidades järeldusele, et uurimisaluse toote puhul on piisavalt alternatiivseid tarneallikaid. See järeldus jääb kehtima, arvestades, et umbes 10 % turust teenindatakse endiselt kõigist riikidest pärit impordiga. Lisaks oli liidu tootmisharu vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 46 %, mis ületab tunduvalt liidu praegust tarbimist.

| (224) | Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et meetmete pikendamine ei mõjuta negatiivselt olemasolevat pakkumist ega kõnealuse importija või ühegi kasutaja majanduslikku olukorda turul. |
| --- | --- |

(224)

Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et meetmete pikendamine ei mõjuta negatiivselt olemasolevat pakkumist ega kõnealuse importija või ühegi kasutaja majanduslikku olukorda turul.

| (225) | Komisjon järeldas seega, et meetmete kohaldamise jätkamine ei oleks vastuolus kasutajate ja importijate huvidega. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon järeldas seega, et meetmete kohaldamise jätkamine ei oleks vastuolus kasutajate ja importijate huvidega.

8.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (226) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(226)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist.

9.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (227) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks teatavate HRVst pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(227)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks teatavate HRVst pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (228) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kelle suhtes on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(228)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kelle suhtes on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (229) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema oma tavapäraseid kontrolle ja võivad, nagu kõigil muudelgi juhtudel, nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on tolliõiguse kohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(229)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema oma tavapäraseid kontrolle ja võivad, nagu kõigil muudelgi juhtudel, nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on tolliõiguse kohaselt põhjendatud.

| (230) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul – ja kui asjaomased tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(230)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul – ja kui asjaomased tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (231) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja HRVst pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes. Selliste toodete suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(231)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavaid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja HRVst pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes. Selliste toodete suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (232) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (58). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(232)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (58). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

58

Euroopa Liidu Teatajas

| (233) | Eksportija või tootja, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes praegu kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks, võib komisjonilt taotleda enda suhtes selle dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamist, mida kohaldatakse koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks; ii) ta ei ole seotud äriühinguga, kes toodet eksportis ja kelle suhtes seetõttu kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse, ning iii) ta on pärast seda eksportinud vaatlusalust toodet või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse seda märkimisväärses koguses teha. |
| --- | --- |

(233)

Eksportija või tootja, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes praegu kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks, võib komisjonilt taotleda enda suhtes selle dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamist, mida kohaldatakse koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes kohaldatava tollimaksumäära kindlaksmääramiseks; ii) ta ei ole seotud äriühinguga, kes toodet eksportis ja kelle suhtes seetõttu kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse, ning iii) ta on pärast seda eksportinud vaatlusalust toodet või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse seda märkimisväärses koguses teha.

| (234) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (59) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr. |
| --- | --- |

(234)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (59) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr.

59

Euroopa Liidu Teataja

| (235) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(235)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate selliste Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7304 19 90, ex 7304 29 90 (TARICi kood 7304299090), 7304 39 88 ja 7304 59 89 alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised.

| Äriühing | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd. |

Äriühing

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd.

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd.

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

C174

Lisas loetletud muud koostööd teinud äriühingud

45,6

C998

Kõik muud äriühingud

54,9

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [uurimisalune toode] [kogus] on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] HRVs. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et kanda lisa loetellu uusi HRV eksportivaid tootjaid ja kehtestada nende suhtes valimisse kaasamata, koostööd teinud äriühingute asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr. Uus eksportiv tootja esitab tõendid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2015 kuni 31. detsember 2015) (esialgne uurimisperiood) HRVst pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2015 kuni 31. detsember 2015) (esialgne uurimisperiood) HRVst pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1;

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on pärast esialgse uurimisperioodi lõppu HRVst pärit uurimisalust toodet tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses. |
| --- | --- |

c)

ta on pärast esialgse uurimisperioodi lõppu HRVst pärit uurimisalust toodet tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 11. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/804, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast (v.a malmist) või terasest (v.a roostevabast terasest) ümmarguse ristlõikega, üle 406,4 mm välisläbimõõduga õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 121, 12.5.2017, lk 3).

2

(3)  
  ELT C 193, 12.5.2022, lk 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (2020/C 86/06) (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

5

(6)  
  1. jaanuar 2015 – 31. detsember 2015.

6

(7)  Taotluse esitaja sõnul oli uurimisaluse toote hinnanguline tootmismaht HRVs 2021. aastal 2,3 miljonit tonni. Koostööd teinud Hiina eksportivate tootjate kontrollitud tootmismaht oli peaaegu 260 tuhat tonni.

7

(8)  Komisjoni 26. oktoobri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/2068, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 277, 27.10.2022, lk 149); komisjoni 16. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 36, 17.2.2022, lk 1); komisjoni 24. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/95, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte (ELT L 16, 25.1.2022, lk 36); komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59); komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145).

8

(9)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 80; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 208, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 59, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150.

9

(10)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 64; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 192, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 46, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118.

10

(11)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 66; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 193–194, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 47, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122. Kui Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, siis nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) rakukesed moodustavad veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm HKP liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest ning suurenes surve anda HKP rakukestele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus. Need õigusnormid on üldkohaldatavad Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uurimisaluse toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

11

(12)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 68; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 195–201, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendused 48–52, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129.

12

(13)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 74; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 202, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 53, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133.

13

(14)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 75; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 203, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 54, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135.

14

(15)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 76; rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 204, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 55, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145.

15

(16)  Komisjoni talituste töödokument (SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=et.

16

(17)  Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 92, 6.4.2017, lk 68); komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17); komisjoni 2. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/688, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 116, 3.5.2019, lk 39).

17

(18)  OECD, State-owned Firms behind China’s Corporate Debt, Economics Department Working Papers no. 1536, veebruar 2019.

18

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava sissejuhatus.

19

(20)  Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi (2011. aasta versioon) asjaomaseid punkte, vastu võetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21.

20

(21)  Marketplace, „Industrial Policy: If China does it, why can’t we?“ („Tööstuspoliitika: kui Hiina seda teeb, siis miks ei võiks meie seda teha?“), 1. märts 2021

21

(https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/)

(22)  Vt https://en.citicsteel.com.

22

(23)  Vt ettevõtte CITIC Limited 2021. majandusaasta aruanne (20220421630869.pdf (citic.com)).

23

(24)  Vt ettevõtte CITIC Limited 2021. majandusaasta aruanne, lk 144 (20220421630869.pdf (citic.com)).

24

(25)  Vt:https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (viimati vaadatud 24. veebruaril 2023).

25

(26)  Vt 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, IV jao 3. alajagu.

26

(27)  Vt 14. viisaastakuplaan terasejääkide tööstuse arendamise kohta, II jao 1. alajagu.

27

(28)  Vt Hebei provintsi kolmeaastane terasetööstuse ahela klastrite arendamise tegevuskava, I peatüki 3. jagu, kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (viimati vaadatud 24. veebruaril 2023).

28

(29)  Vt Henani terasetööstuse ümberkujundamise ja moderniseerimise rakenduskava 14. viisaastakuplaani raames, II peatüki 3. jagu, kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

29

(30)  Jiangsu provintsi terasesektori ümberkujundamise ja ajakohastamise ning planeerimise optimeerimise töökava 2019–2025, kättesaadav aadressil http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

30

(31)  Shandongi provintsi 14. viisaastakuplaan terasetööstuse arendamise kohta, kättesaadav aadressil http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

31

(32)  Shanxi provintsi 2020. aasta terasetööstuse ümberkujundamise ja moderniseerimise tegevuskava, kättesaadav aadressil http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

32

(33)  Liaoning Daliani omavalitsusüksuse 14. viisaastakuplaani töötleva tööstuse arendamise kohta: „2025. aastaks ulatub uute materjalide tööstustoodangu väärtus 15 miljoni jüaanini ning seadmete ja põhimaterjalide garantiivõime on ilmselgelt paranenud“, kättesaadav aadressil https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

33

(34)  Zhejiangi provintsi tegevuskava terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamise kohta: „Ettevõtete ühinemise ja ümberkorraldamise edendamine, koondumisprotsessi kiirendamine, terasesulatusettevõtete arvu vähendamine ligikaudu 10 ettevõtteni“, kättesaadav aadressil https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

34

(35)  Ettevõtte CITIC Pacific Special Steel 2021. majandusaasta aruanne, lk 38; kättesaadav aadressil file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03–11/7877748.PDF (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

35

(36)  
  Ibid., lk 39.

36

Ibid.

(37)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

37

(38)  Vt Hiina Rahvavabariigi 14. viisaastakuplaan riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu ning pikaajaliste eesmärkide kohta 2035. aastaks, III osa, artikkel VIII, kättesaadav aadressil https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

38

(39)  Vt eelkõige 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, I ja II jagu.

39

(40)  Vt 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, lk 22.

40

(41)  Vt Hebei Tangshani omavalitsusüksuse raua ja terase 1 + 3 tegevuskava 2022. aastaks, 4. peatükk, 2. jagu, kättesaadav aadressil http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (viimati vaadatud 23. veebruaril 2023).

41

(42)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

42

(43)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek (https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income).

43

(44)  Kui üheski sarnase majandusarengu tasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

44

(45)  Jättes kõrvale Bulgaaria, mis on ELi liikmesriik, võis võimaliku võrdlusriigi kindlakstegemisel arvesse võtta järgmisi suurema keskmise sissetulekuga riike: Albaania, Ameerika Samoa, Argentina, Armeenia, Aserbaidžaan, Belize, Bosnia ja Hertsegoviina, Botswana, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Ekvatoriaal-Guinea, Fidži, Gabon, Grenada, Gruusia, Guatemala, Guyana, Indoneesia, Iraak, Iraan, Jamaica, Jordaania, Kasahstan, Kosovo, Kuuba, Liibanon, Liibüa, Lõuna-Aafrika Vabariik, Malaisia, Maldiivid, Marshalli saared, Mehhiko, Montenegro, Namiibia, Paraguay, Peruu, Põhja-Makedoonia, Samoa, Serbia, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Tai, Tonga, Türgi, Türkmenistan, Tuvalu, Valgevene, Venemaa Föderatsioon ja Venezuela.

45

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33), mida on muudetud komisjoni 24. veebruari 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/749 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Kättesaadav aadressil https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (viimati vaadatud 11. veebruaril 2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (viimati vaadatud 14. veebruaril 2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (viimati vaadatud 14. veebruaril 2023).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (viimati vaadatud 14. veebruaril 2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (viimati vaadatud 14. veebruaril 2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (viimati vaadatud 14. veebruaril 2023).

53

(54)  V.a liidu turg.

54

(55)  Keskmine hind tootmisharusisesel turul on konfidentsiaalsuse huvides esitatud vahemikena.

55

(56)  GTA põhjal. Statistika käsitles Hiinast pärit importi asjaomastesse kolmandatesse riikidesse. Samuti jäeti välja HS-koodid, mis hõlmavad tooteid, mille läbimõõt on 406 mm või väiksem, et kajastada uurimisaluse toote määratlust.

56

(57)  Apellatsioonikogu aruanne, „
  US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review“ („USA – korrosioonikindla terase suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamine“), punkt 111, ja apellatsioonikogu aruanne,
  „US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews“ („USA – naftatööstuse torutarvete suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamine“), punkt 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review“ („USA – korrosioonikindla terase suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamine“)

„US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews“ („USA – naftatööstuse torutarvete suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamine“)

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

58

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

59

---

LISA

Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse.

| Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd. | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd. | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |

Äriühing

TARICi lisakood

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd.

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1451,

13. juuli 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/2002 seoses taudist teatamisega ning teabega, mille liikmesriigid peavad esitama kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide heakskiitmiseks ja nendest programmidest teatamisel ning taudivaba staatuse taotlustes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikleid 23, 35 ja 40,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud eeskirjad loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide kohta, sealhulgas sätted taudidest teatamise ja neid käsitleva aruandluse, liidu seireprogrammide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud eeskirjad loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide kohta, sealhulgas sätted taudidest teatamise ja neid käsitleva aruandluse, liidu seireprogrammide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse kohta.

| (2) | Määrust (EL) 2016/429 on täiendatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689, (2) milles on sätestatud teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega seotud seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EL) 2016/429 on täiendatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689, (2) milles on sätestatud teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudidega seotud seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjad.

| (3) | Selleks et tagada määruse (EL) 2016/429 ja delegeeritud määruse (EL) 2020/689 selliste sätete ühetaoline kohaldamine, milles käsitletakse taudist teatamist ja aruandlust, liidu seireprogramme, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust, on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2002 (3) sätestatud rakenduseeskirjad seireprogrammide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatusega seotud teabe, vormingute ja menetlusnõuete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada määruse (EL) 2016/429 ja delegeeritud määruse (EL) 2020/689 selliste sätete ühetaoline kohaldamine, milles käsitletakse taudist teatamist ja aruandlust, liidu seireprogramme, likvideerimisprogramme ja taudivaba staatust, on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/2002 (3) sätestatud rakenduseeskirjad seireprogrammide, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatusega seotud teabe, vormingute ja menetlusnõuete kohta.

| (4) | Kogemustest, mis on alates rakendusmääruse (EL) 2020/2002 kohaldamise alguskuupäevast saadud seoses heakskiidetud likvideerimisprogrammide tulemuste kohta esitatud teabega ja taudivaba staatuse taotlustega, eelkõige määruse (EL) 2016/429 artiklis 22 sätestatud elektroonilises loomahaiguste teabesüsteemis (ADIS) juba kättesaadavatest andmetest nähtub, et kõnealuse rakendusmäärusega praegu nõutavad teatavad andmed ei ole taudivaba staatuse taotluste hindamiseks komisjonile hädavajalikud. Vähendamaks liikmesriikide halduskoormust, ei tohiks nende andmete esitamist nõuda. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Kogemustest, mis on alates rakendusmääruse (EL) 2020/2002 kohaldamise alguskuupäevast saadud seoses heakskiidetud likvideerimisprogrammide tulemuste kohta esitatud teabega ja taudivaba staatuse taotlustega, eelkõige määruse (EL) 2016/429 artiklis 22 sätestatud elektroonilises loomahaiguste teabesüsteemis (ADIS) juba kättesaadavatest andmetest nähtub, et kõnealuse rakendusmäärusega praegu nõutavad teatavad andmed ei ole taudivaba staatuse taotluste hindamiseks komisjonile hädavajalikud. Vähendamaks liikmesriikide halduskoormust, ei tohiks nende andmete esitamist nõuda. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2002 vastavalt muuta.

| (5) | Teave, mis tuleb esitada likvideerimisprogrammide rakendamise tulemuste kohta, on kättesaadav ADISes. Komisjonile heakskiitmiseks esitatud likvideerimisprogrammide projektid tuleks sidususe tagamiseks esitada samuti elektrooniliselt ADISe kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Teave, mis tuleb esitada likvideerimisprogrammide rakendamise tulemuste kohta, on kättesaadav ADISes. Komisjonile heakskiitmiseks esitatud likvideerimisprogrammide projektid tuleks sidususe tagamiseks esitada samuti elektrooniliselt ADISe kaudu.

| (6) | Lisaks nähtub rakendusmääruse (EL) 2020/2002 kohaldamisel saadud kogemustest, et kõnealuse määruse V, VI ja VII lisa teatavaid sätteid on vaja täpsustada, et oleks selge, et veeloomi käsitleva heakskiidetud likvideerimisprogrammi territoriaalse kohaldamisala võib kindlaks määrata ja nende loomade taudivaba staatuse heaks kiita liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tasandil. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2020/2002 V, VI ja VII lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks nähtub rakendusmääruse (EL) 2020/2002 kohaldamisel saadud kogemustest, et kõnealuse määruse V, VI ja VII lisa teatavaid sätteid on vaja täpsustada, et oleks selge, et veeloomi käsitleva heakskiidetud likvideerimisprogrammi territoriaalse kohaldamisala võib kindlaks määrata ja nende loomade taudivaba staatuse heaks kiita liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tasandil. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2020/2002 V, VI ja VII lisa vastavalt muuta.

| (7) | Delegeeritud määruses (EL) 2020/689 on sätestatud mitu erandit, mida võib kohaldada rakendusmääruse (EL) 2020/2002 VII lisa 4. jao kohase veeloomade B- või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammi suhtes. Praegu on kõnealuses lisas osutatud ainult ühele sellisele erandile. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2002 muuta tagamaks, et selle VII lisa 4. jaos viidatakse kõigile asjakohastele eranditele. |
| --- | --- |

(7)

Delegeeritud määruses (EL) 2020/689 on sätestatud mitu erandit, mida võib kohaldada rakendusmääruse (EL) 2020/2002 VII lisa 4. jao kohase veeloomade B- või C-kategooria taudi likvideerimisprogrammi suhtes. Praegu on kõnealuses lisas osutatud ainult ühele sellisele erandile. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/2002 muuta tagamaks, et selle VII lisa 4. jaos viidatakse kõigile asjakohastele eranditele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2020/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Liidusisene aruandlus heakskiidetud likvideerimisprogrammi rakendamisel aastaga saavutatud tulemuste kohta

  1.   Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta 30. aprilliks aruande iga käimasoleva heakskiidetud likvideerimisprogrammi rakendamise tulemuste kohta.


  2.   Lõikes 1 osutatud iga-aastane aruanne sisaldab eelneva kalendriaasta kohta teavet, mida on kirjeldatud:






  a) | maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimise programmide puhul, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, V lisa 1. jaos; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Liidusisene aruandlus heakskiidetud likvideerimisprogrammi rakendamisel aastaga saavutatud tulemuste kohta

1.   Liikmesriik esitab komisjonile iga aasta 30. aprilliks aruande iga käimasoleva heakskiidetud likvideerimisprogrammi rakendamise tulemuste kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud iga-aastane aruanne sisaldab eelneva kalendriaasta kohta teavet, mida on kirjeldatud:

a)

maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimise programmide puhul, mis põhinevad taudivaba staatuse andmisel ettevõtte tasandil, V lisa 1. jaos;

| b) | marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide puhul V lisa 2. jaos; |
| --- | --- |

b)

marutaudiviiruse nakkuse likvideerimise programmide puhul V lisa 2. jaos;

| c) | lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkuse likvideerimise programmide puhul V lisa 3. jaos; |
| --- | --- |

c)

lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkuse likvideerimise programmide puhul V lisa 3. jaos;

| d) | veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimise programmide puhul V lisa 4. jaos. |
| --- | --- |

d)

veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimise programmide puhul V lisa 4. jaos.

3.   Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse elektrooniliselt ADISe kaudu.“

| 2) | Artikli 8 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 8 lõige 2 jäetakse välja.

| 3) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav lauseosa asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriik esitab heakskiidu saamiseks komisjonile:“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav lauseosa asendatakse järgmisega:

„Liikmesriik esitab heakskiidu saamiseks komisjonile:“;

| b) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Lõikes 1 osutatud likvideerimisprogramm esitatakse elektrooniliselt ADISe kaudu.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3:

„3.   Lõikes 1 osutatud likvideerimisprogramm esitatakse elektrooniliselt ADISe kaudu.“

| 4) | Artikli 11 lõike 1 sissejuhatav lauseosa asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriigid esitavad delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatüki 1. ja 2. jao kohasel taudivaba staatuse tunnustamise taotlemisel komisjonile oma taotluses asjakohase teabe (välja arvatud teabe, mis on eelnevalt esitatud käesoleva määruse artiklis 7 osutatud aruannetes), mida on kirjeldatud:“. |
| --- | --- |

4)

Artikli 11 lõike 1 sissejuhatav lauseosa asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid esitavad delegeeritud määruse (EL) 2020/689 II osa 4. peatüki 1. ja 2. jao kohasel taudivaba staatuse tunnustamise taotlemisel komisjonile oma taotluses asjakohase teabe (välja arvatud teabe, mis on eelnevalt esitatud käesoleva määruse artiklis 7 osutatud aruannetes), mida on kirjeldatud:“.

| 5) | Rakendusmääruse (EL) 2020/2002 V, VI ja VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

5)

Rakendusmääruse (EL) 2020/2002 V, VI ja VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2002, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 kohaldamiseks seoses liidusisese loetellu kantud taudidest teavitamise ja neid käsitleva liidu aruandlusega, liidu seireprogrammide ja likvideerimisprogrammide esitamise ja neid käsitleva aruandluse ning taudivaba staatuse tunnustamise taotlemise vormingu ja korraga ning elektroonilise teabesüsteemiga (ELT L 412, 8.12.2020, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/2002 V, VI ja VII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisas:






  a) | 1. jao punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Teave punkti 5 kohasel territooriumil asuvate asjaomaste ettevõtete ja loomade kohta, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | nende ettevõtete arv, kus 31. detsembri seisuga peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (*1) artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V lisas:

a)

1. jao punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Teave punkti 5 kohasel territooriumil asuvate asjaomaste ettevõtete ja loomade kohta, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

nende ettevõtete arv, kus 31. detsembri seisuga peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (*1) artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes peetud sihtloomapopulatsiooni kuuluvate loomade arv 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes peetud sihtloomapopulatsiooni kuuluvate loomade arv 31. detsembri seisuga;

| c) | alapunktis a osutatud ettevõtete hulgast selliste ettevõtete arv, millel oli 31. detsembri seisuga taudivaba staatus ja kus tehti või ei tehtud vaktsineerimist; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

alapunktis a osutatud ettevõtete hulgast selliste ettevõtete arv, millel oli 31. detsembri seisuga taudivaba staatus ja kus tehti või ei tehtud vaktsineerimist; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes peetud loomade arv; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes peetud loomade arv;

| e) | kinnitatud nakkusega ettevõtete arv aruandlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

e)

kinnitatud nakkusega ettevõtete arv aruandlusperioodi jooksul.

(*1)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).“;"

| b) | 4. jao punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Teave punktis 5 osutatud territooriumil asuvate asjaomaste vesiviljelusettevõtete ja -loomade kohta liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute kaupa:






  a) | 31. detsembri seisuga nende heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja nende registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi, ning vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

4. jao punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Teave punktis 5 osutatud territooriumil asuvate asjaomaste vesiviljelusettevõtete ja -loomade kohta liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute kaupa:

a)

31. detsembri seisuga nende heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja nende registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi, ning vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad;

| b) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga nakkust ei esinenud; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga nakkust ei esinenud;

| c) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu; |
| --- | --- |

c)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu;

| d) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste uute ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste uute proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu.“ |
| --- | --- |

d)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste uute ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste uute proovivõtukohtade arv, kus 31. detsembri seisuga esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu.“

| 2) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Artikli 11 kohaselt nõutav teave, mis tuleb esitada liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamise taotlustes seoses maismaaloomade ja veeloomade taudidega ning bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamise taotlustes seoses veeloomataudidega
  “; |
| --- | --- | --- |

2)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Artikli 11 kohaselt nõutav teave, mis tuleb esitada liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamise taotlustes seoses maismaaloomade ja veeloomade taudidega ning bioturvarühmiku taudivaba staatuse tunnustamise taotlustes seoses veeloomataudidega
  “;

| b) | 6. jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid 1–7 asendatakse järgmisega:






  „1. | peetavatel veistel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

6. jagu muudetakse järgmiselt:

i)

punktid 1–7 asendatakse järgmisega:

„1.

peetavatel veistel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkusest vaba staatusega veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkusest vaba staatusega veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | selliste veisepidamisettevõtete arv, kus veiseid on viimase kolme aasta jooksul igal aastal kontrollitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes seroloogilise testiga; |
| --- | --- |

e)

selliste veisepidamisettevõtete arv, kus veiseid on viimase kolme aasta jooksul igal aastal kontrollitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes seroloogilise testiga;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | peetavate veiste puhul viimasel kolmel aastal uuritud selliste tiinuse katkemise juhtude arv aastate lõikes, mis võisid olla põhjustatud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest; |
| --- | --- |

g)

peetavate veiste puhul viimasel kolmel aastal uuritud selliste tiinuse katkemise juhtude arv aastate lõikes, mis võisid olla põhjustatud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest;

| h) | peetavatel veistel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse viimase kinnitatud juhtumi kuupäev; |
| --- | --- |

h)

peetavatel veistel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse viimase kinnitatud juhtumi kuupäev;

| i) | kuupäev, mil peetavaid veiseid Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse vastu viimati vaktsineeriti; |
| --- | --- |

i)

kuupäev, mil peetavaid veiseid Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse vastu viimati vaktsineeriti;

| 2. | peetavatel lammastel ja kitsedel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

2.

peetavatel lammastel ja kitsedel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud lammaste ja kitsede arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud lammaste ja kitsede arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkusest vaba staatusega lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

ilma vaktsineerimiseta Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkusest vaba staatusega lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud lammaste ja kitsede arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud lammaste ja kitsede arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | selliste lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv, kus loomi on viimase kolme aasta jooksul igal aastal kontrollitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes; |
| --- | --- |

e)

selliste lamba- ja kitsepidamisettevõtete arv, kus loomi on viimase kolme aasta jooksul igal aastal kontrollitud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | lammaste ja kitsede puhul viimasel kolmel aastal uuritud selliste tiinuse katkemise juhtude arv aastate lõikes, mis võisid olla põhjustatud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest; |
| --- | --- |

g)

lammaste ja kitsede puhul viimasel kolmel aastal uuritud selliste tiinuse katkemise juhtude arv aastate lõikes, mis võisid olla põhjustatud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest;

| h) | peetavatel lammastel või kitsedel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse viimase kinnitatud juhtumi kuupäev; |
| --- | --- |

h)

peetavatel lammastel või kitsedel esineva Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse viimase kinnitatud juhtumi kuupäev;

| i) | kuupäev, mil peetavaid lambaid või kitsi Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse vastu viimati vaktsineeriti; |
| --- | --- |

i)

kuupäev, mil peetavaid lambaid või kitsi Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkuse vastu viimati vaktsineeriti;

| 3. | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

3.

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | viimase kolme aasta jooksul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabade veisepidamisettevõtete arv iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

viimase kolme aasta jooksul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusest vabade veisepidamisettevõtete arv iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | viimase kolme aasta jooksul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse suhtes kontrollitud veisepidamisettevõtete arv aastate lõikes; |
| --- | --- |

e)

viimase kolme aasta jooksul Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse suhtes kontrollitud veisepidamisettevõtete arv aastate lõikes;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | selliste tapetud veiste arv aastate lõikes, kelle puhul on viimase kolme aasta jooksul uuritud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtlusega kahjustusi; |
| --- | --- |

g)

selliste tapetud veiste arv aastate lõikes, kelle puhul on viimase kolme aasta jooksul uuritud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtlusega kahjustusi;

| h) | Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

h)

Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| 4. | veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

4.

veiste enzootilise leukoosi likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | viimasel kolmel aastal veiste enzootilisest leukoosist vabade veisepidamisettevõtete arv iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

viimasel kolmel aastal veiste enzootilisest leukoosist vabade veisepidamisettevõtete arv iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | viimase kolme aasta jooksul veiste enzootilise leukoosi suhtes kontrollitud veisepidamisettevõtete arv aastate lõikes; |
| --- | --- |

e)

viimase kolme aasta jooksul veiste enzootilise leukoosi suhtes kontrollitud veisepidamisettevõtete arv aastate lõikes;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | selliste proovide arv aastate lõikes, mis on viimase kolme aasta jooksul võetud üle 24 kuu vanustelt tapetud veistelt, kelle kasvajad võisid olla tingitud veiste enzootilisest leukoosist, ja mida on laboratoorselt uuritud, et kinnitada või välistada veiste enzootilise leukoosi esinemist; |
| --- | --- |

g)

selliste proovide arv aastate lõikes, mis on viimase kolme aasta jooksul võetud üle 24 kuu vanustelt tapetud veistelt, kelle kasvajad võisid olla tingitud veiste enzootilisest leukoosist, ja mida on laboratoorselt uuritud, et kinnitada või välistada veiste enzootilise leukoosi esinemist;

| h) | veiste enzootilise leukoosi kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

h)

veiste enzootilise leukoosi kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| 5. | veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

5.

veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | veiste nakkavast rinotrahheiidist/nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

veiste nakkavast rinotrahheiidist/nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | viimase kolme aasta jooksul veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes kontrollitud ettevõtete arv aastate lõikes; |
| --- | --- |

e)

viimase kolme aasta jooksul veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes kontrollitud ettevõtete arv aastate lõikes;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

g)

veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| h) | peetud veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev; |
| --- | --- |

h)

peetud veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev;

| 6. | Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | seapidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

6.

Aujeszky haiguse viiruse nakkuse likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

seapidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud sigade arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud sigade arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

Aujeszky haiguse viiruse nakkusest vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud sigade arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud sigade arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | selliste ettevõtete arv, kus on viimase kolme aasta jooksul tehtud seiret, et leida kliinilisi, viroloogilisi või seroloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kohta; |
| --- | --- |

e)

selliste ettevõtete arv, kus on viimase kolme aasta jooksul tehtud seiret, et leida kliinilisi, viroloogilisi või seroloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viiruse nakkuse kohta;

| f) | punktis e osutatud ettevõtetes testitud sigade arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

f)

punktis e osutatud ettevõtetes testitud sigade arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| g) | Aujeszky haiguse viiruse kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

g)

Aujeszky haiguse viiruse kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| h) | peetud sigade Aujeszky haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev; |
| --- | --- |

h)

peetud sigade Aujeszky haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev;

| 7. | veiste viirusdiarröa likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:






  a) | veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit; |
| --- | --- | --- |

7.

veiste viirusdiarröa likvideerimise programmi puhul, seejuures tsoonide kaupa, kui programmi territoriaalne kohaldamisala hõlmab rohkem kui ühte tsooni:

a)

veisepidamisettevõtete arv viimasel kolmel aastal iga aasta 31. detsembri seisuga; ei hõlma ettevõtteid, mille suhtes kohaldati delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 19 kohast erandit;

| b) | alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| c) | veiste viirusdiarröast vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud; |
| --- | --- |

c)

veiste viirusdiarröast vabade ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul iga aasta 31. detsembri seisuga; hõlmab ka ettevõtteid, mille taudivaba staatus oli peatatud;

| d) | alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga; |
| --- | --- |

d)

alapunktis c osutatud ettevõtetes viimase kolme aasta jooksul peetud veiste arv iga aasta 31. detsembri seisuga;

| e) | viimase kolme aasta jooksul veiste viirusdiarröa suhtes kontrollitud ettevõtete arv aastate lõikes; |
| --- | --- |

e)

viimase kolme aasta jooksul veiste viirusdiarröa suhtes kontrollitud ettevõtete arv aastate lõikes;

| f) | selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus; |
| --- | --- |

f)

selliste ettevõtete arv aastate lõikes, mille puhul viimase kolme aasta jooksul esines alapunktis e osutatud uuringu järgselt taudikahtlus;

| g) | veiste viirusdiarröa kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes; |
| --- | --- |

g)

veiste viirusdiarröa kinnitatud nakkusega ettevõtete arv viimase kolme aasta jooksul aastate lõikes;

| h) | peetud veiste viirusdiarröa vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev;“ |
| --- | --- |

h)

peetud veiste viirusdiarröa vastu vaktsineerimise keelustamise kuupäev;“

| ii) | punkt 10 asendatakse järgmisega:






  „10. | veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammide puhul esitada programmi iga aasta kohta vastavalt territoriaalsele kohaldamisalale järgmine teave liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute kaupa:






  a) | selliste heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja vajaduse korral selliste registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi, ning likvideerimisprogrammiga hõlmatud looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad, samuti kaardid, kus on märgitud ettevõtete asukoht ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10.

veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammide puhul esitada programmi iga aasta kohta vastavalt territoriaalsele kohaldamisalale järgmine teave liikmesriikide, tsoonide või bioturvarühmikute kaupa:

a)

selliste heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja vajaduse korral selliste registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peeti sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi, ning likvideerimisprogrammiga hõlmatud looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad, samuti kaardid, kus on märgitud ettevõtete asukoht ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohad;

| b) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus nakkust ei esinenud; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus nakkust ei esinenud;

| c) | loomatervise ülevaatuste arv heakskiidetud vesiviljelusettevõtte ja vajaduse korral registreeritud vesiviljelusettevõtte kohta; |
| --- | --- |

c)

loomatervise ülevaatuste arv heakskiidetud vesiviljelusettevõtte ja vajaduse korral registreeritud vesiviljelusettevõtte kohta;

| d) | proovivõttude arv heakskiidetud vesiviljelusettevõtte ja vajaduse korral registreeritud vesiviljelusettevõtte ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise koha kohta, samuti üksikasjalik teave liikide, proovidega saadud tulemuste (positiivne või negatiivne) ja proovivõtuaegse veetemperatuuri kohta; |
| --- | --- |

d)

proovivõttude arv heakskiidetud vesiviljelusettevõtte ja vajaduse korral registreeritud vesiviljelusettevõtte ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise koha kohta, samuti üksikasjalik teave liikide, proovidega saadud tulemuste (positiivne või negatiivne) ja proovivõtuaegse veetemperatuuri kohta;

| e) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu; |
| --- | --- |

e)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste proovivõtukohtade arv, kus esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu;

| f) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste uute ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste uute proovivõtukohtade arv, kus esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu.“ |
| --- | --- |

f)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete ja looduslikest populatsioonidest proovide võtmise kohtade hulgast selliste uute ettevõtete arv ja vajaduse korral selliste uute proovivõtukohtade arv, kus esines üks või mitu kinnitatud nakkusjuhtu.“

| 3) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. jao punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Likvideerimisprogrammi vahe-eesmärgid, mis on seotud taudivaba staatuse saamise aluseks olevate taudipõhiste kriteeriumidega, sealhulgas vähemalt:






  a) | nakkusega ettevõtete arvu vähenemise eeldatav määr aastas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. jao punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

Likvideerimisprogrammi vahe-eesmärgid, mis on seotud taudivaba staatuse saamise aluseks olevate taudipõhiste kriteeriumidega, sealhulgas vähemalt:

a)

nakkusega ettevõtete arvu vähenemise eeldatav määr aastas;

| b) | taudivabade ettevõtete arvu suurenemise eeldatav määr aastas.“; |
| --- | --- |

b)

taudivabade ettevõtete arvu suurenemise eeldatav määr aastas.“;

| b) | 4. jao punktid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:






  „5. | Kirjeldus epidemioloogilise olukorra kohta liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas vastavalt programmi territoriaalsele kohaldamisalale, sealhulgas:






  a) | iga tootmistegevuse liigi ja tervisestaatuse puhul nende heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja nende registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peetakse sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

4. jao punktid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.

Kirjeldus epidemioloogilise olukorra kohta liikmesriigis, tsoonis või piirkonnas vastavalt programmi territoriaalsele kohaldamisalale, sealhulgas:

a)

iga tootmistegevuse liigi ja tervisestaatuse puhul nende heakskiidetud vesiviljelusettevõtete arv ja nende registreeritud vesiviljelusettevõtete arv, kus peetakse sihtloomapopulatsiooni kuuluvaid loomi;

| b) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtetes peetavad loetellu kantud liigid iga tervisestaatuse puhul; |
| --- | --- |

b)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtetes peetavad loetellu kantud liigid iga tervisestaatuse puhul;

| c) | kaardid, kus on märgitud:






  i) | alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete geograafiline asukoht ja asjaomased valgalad ning |
| --- | --- | --- |

c)

kaardid, kus on märgitud:

i)

alapunktis a osutatud vesiviljelusettevõtete geograafiline asukoht ja asjaomased valgalad ning

| ii) | asjaomasesse B- või C-kategooria taudi nakatumise juhtude geograafiline jaotus ajavahemikul, mis hõlmab vähemalt viimast viit aastat; |
| --- | --- |

ii)

asjaomasesse B- või C-kategooria taudi nakatumise juhtude geograafiline jaotus ajavahemikul, mis hõlmab vähemalt viimast viit aastat;

| d) | vajaduse korral teave epidemioloogilise olukorra kohta looduses vabalt elavate veeloomade seas. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral teave epidemioloogilise olukorra kohta looduses vabalt elavate veeloomade seas.

| 6. | Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 46 kohase likvideerimisprogrammi tauditõrjestrateegia kirjeldus, mis hõlmab vähemalt järgmist teavet:






  a) | delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa kohaselt kasutatavad proovivõtukavad ja diagnostikameetodid:






  i) | vesiviljelusettevõtetes tehtavaks loomatervise ülevaatuseks ja proovivõtuks; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 46 kohase likvideerimisprogrammi tauditõrjestrateegia kirjeldus, mis hõlmab vähemalt järgmist teavet:

a)

delegeeritud määruse (EL) 2020/689 VI lisa kohaselt kasutatavad proovivõtukavad ja diagnostikameetodid:

i)

vesiviljelusettevõtetes tehtavaks loomatervise ülevaatuseks ja proovivõtuks;

| ii) | suunatud seire tegemiseks looduslikes populatsioonides, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

ii)

suunatud seire tegemiseks looduslikes populatsioonides, kui see on asjakohane;

| b) | kinnitatud juhu esinemisel kohaldatavad tauditõrjemeetmed; |
| --- | --- |

b)

kinnitatud juhu esinemisel kohaldatavad tauditõrjemeetmed;

| c) | rakendatavad bioturvalisuse meetmed ja riskivähendusmeetmed; |
| --- | --- |

c)

rakendatavad bioturvalisuse meetmed ja riskivähendusmeetmed;

| d) | vajaduse korral vaktsineerimiskavad; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral vaktsineerimiskavad;

| e) | vajaduse korral meetmed, mida rakendatakse seoses looduses vabalt elavate veeloomadega, ning proovivõtukohtade arv ja geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral meetmed, mida rakendatakse seoses looduses vabalt elavate veeloomadega, ning proovivõtukohtade arv ja geograafiline asukoht;

| f) | delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 47 lõike 4, artikli 51 lõike 2 või artikli 53 kohaselt kohaldatavad erandid, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 47 lõike 4, artikli 51 lõike 2 või artikli 53 kohaselt kohaldatavad erandid, kui see on asjakohane;

| g) | teiste liikmesriikide või kolmandate riikidega kooskõlastatud meetmed, kui see on asjakohane.“ |
| --- | --- |

g)

teiste liikmesriikide või kolmandate riikidega kooskõlastatud meetmed, kui see on asjakohane.“

---

(*1)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).“;“

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1452,

13. juuli 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) (edaspidi „esialgne uurimine“) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit klaasfilamentkiust toodete (edaspidi ka „vaatlusalune toode“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kahju kõrvaldamise tasemel põhinev tollimaks oli vahemikus 7,3–13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) (edaspidi „esialgne uurimine“) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit klaasfilamentkiust toodete (edaspidi ka „vaatlusalune toode“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kahju kõrvaldamise tasemel põhinev tollimaks oli vahemikus 7,3–13,8 %.

2

| (2) | Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uued väärtused on vahemikus 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on vahemikus 4,9–10,3 %. Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed olid vahemikus 4,9–30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uued väärtused on vahemikus 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on vahemikus 4,9–10,3 %. Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed olid vahemikus 4,9–30,2 %.

3

| (3) | Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist tegi komisjon oma rakendusmääruses (EL) 2017/724 (4) otsuse rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 kehtestatud meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(3)

Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist tegi komisjon oma rakendusmääruses (EL) 2017/724 (4) otsuse rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 kehtestatud meetmed säilitada.

4

| (4) | Pärast tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamist tegi komisjon oma rakendusmääruses (EL) 2021/328 (5) otsuse rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 kehtestatud meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(4)

Pärast tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamist tegi komisjon oma rakendusmääruses (EL) 2021/328 (5) otsuse rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 kehtestatud meetmed säilitada.

5

| (5) | Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed on seega vahemikus 4,9–30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed on seega vahemikus 4,9–30,2 %.

| (6) | Samuti kehtivad meetmed Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes. Pärast subsiidiumivastast uurimist kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2020/870 (6) Egiptusest pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Subsideerimise tasemel põhinev tollimaks oli 13,1 %. |
| --- | --- |

(6)

Samuti kehtivad meetmed Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes. Pärast subsiidiumivastast uurimist kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2020/870 (6) Egiptusest pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Subsideerimise tasemel põhinev tollimaks oli 13,1 %.

6

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (7) | Komisjon sai 19. jaanuaril 2022 kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluse, mille esitas Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu klaasfilamentkiust toodete tootmisharu nimel määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon sai 19. jaanuaril 2022 kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluse, mille esitas Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu klaasfilamentkiust toodete tootmisharu nimel määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (8) | 21. aprillil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (7). |
| --- | --- |

(8)

21. aprillil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (7).

Euroopa Liidu Teatajas

7

| (9) | Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharu kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(9)

Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharu kahju jätkumise.

1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (10) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (11) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV eksportivaid tootjaid, asjaomase riigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV eksportivaid tootjaid, asjaomase riigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid osalema.

| (12) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon klaasfilamentkiust toodete suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida on mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 76 % liidu tootmisharu toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon klaasfilamentkiust toodete suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida on mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 76 % liidu tootmisharu toodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe.

| (16) | Nõutud teabe esitas üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Importijate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(16)

Nõutud teabe esitas üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Importijate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.5.3.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil teadaolevatel HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (18) | Algatamisteates kindlaks määratud tähtaja jooksul esitas nõutud teabe üks asjaomase riigi eksportiv tootja, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. Ta teavitas sellest vastavalt ainsat vastanud eksportivat tootjat ja Hiina Rahvavabariigi esindust Euroopa Liidu juures. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(18)

Algatamisteates kindlaks määratud tähtaja jooksul esitas nõutud teabe üks asjaomase riigi eksportiv tootja, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. Ta teavitas sellest vastavalt ainsat vastanud eksportivat tootjat ja Hiina Rahvavabariigi esindust Euroopa Liidu juures. Märkusi ei esitatud.

1.6.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (19) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (20) | Komisjon saatis küsimustikud koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (8). |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustikud koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (8).

8

| (21) | Küsimustikule saadi vastused kolmelt liidu tootjalt. |
| --- | --- |

(21)

Küsimustikule saadi vastused kolmelt liidu tootjalt.

| (22) | Koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, Hiina valitsuselt, sõltumatult importijalt ega kasutajatelt ei saanud komisjon ühtegi vastust. |
| --- | --- |

(22)

Koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt, Hiina valitsuselt, sõltumatult importijalt ega kasutajatelt ei saanud komisjon ühtegi vastust.

1.7.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (23) | Kuna koostööd tegev eksportiv tootja ei teinud koostööd, tugines komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsimisel kättesaadavatele faktidele. Ta kasutas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet ning Comexti ja Global Trade Atlase (GTA) andmebaasidest ja muudest avalikest allikatest kättesaadavat statistikat. Sellest teavitati vastavalt kõiki huvitatud isikuid ja Hiina valitsust, kes ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(23)

Kuna koostööd tegev eksportiv tootja ei teinud koostööd, tugines komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüsimisel kättesaadavatele faktidele. Ta kasutas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet ning Comexti ja Global Trade Atlase (GTA) andmebaasidest ja muudest avalikest allikatest kättesaadavat statistikat. Sellest teavitati vastavalt kõiki huvitatud isikuid ja Hiina valitsust, kes ei esitanud vastuväiteid.

| (24) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
  liidu tootjad:






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L. (Brüssel, Belgia); |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad:

—

3B-Fibreglass S.P.R.L. (Brüssel, Belgia);

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L. (Brüssel, Belgia); |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L. (Brüssel, Belgia);

| — | Johns Manville Slovakia, a.s. (Trnava, Slovakkia). |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s. (Trnava, Slovakkia).

1.8.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (25) | 28. aprillil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(25)

28. aprillil 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (26) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

2.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (27) | Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (v.a klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (v.a klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 ja 7019 15 00 alla (9). CN-koodid ja TARICi koodid on esitatud üksnes teadmiseks, ilma et see piiraks tariifipõhise klassifikatsiooni edasisi muudatusi. |
| --- | --- |

(27)

Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (v.a klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (v.a klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 ja 7019 15 00 alla (9). CN-koodid ja TARICi koodid on esitatud üksnes teadmiseks, ilma et see piiraks tariifipõhise klassifikatsiooni edasisi muudatusi.

9

| (28) | Vaatlusalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadud komposiitmaterjali (klaasfilamentkiududega sarrustatud materjali) kasutatakse paljudes sektorites: transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri-ja elektroonikatööstuses, tuuleenergiaseadmete tootmises, ehitustööstuses, mahutite ja torude tootmises, tarbekaupade tootmises ja mujal. |
| --- | --- |

(28)

Vaatlusalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadud komposiitmaterjali (klaasfilamentkiududega sarrustatud materjali) kasutatakse paljudes sektorites: transpordis (auto-, mere-, lennu- ja sõjaväetranspordis), elektri-ja elektroonikatööstuses, tuuleenergiaseadmete tootmises, ehitustööstuses, mahutite ja torude tootmises, tarbekaupade tootmises ja mujal.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (29) | Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode HRVst pärit uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas uurimises on vaatlusalune toode HRVst pärit uurimisalune toode.

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (30) | Nagu esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusalad:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(30)

Nagu esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusalad:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (31) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

DUMPING

| (32) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtiva meetme aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(32)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtiva meetme aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (33) | Nagu põhjenduses 22 osutatud, ei teinud ükski HRV eksportiv tootja uurimises koostööd. Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Kuna vastust ei laekunud, otsustas komisjoni artiklit 18 kohaldada. |
| --- | --- |

(33)

Nagu põhjenduses 22 osutatud, ei teinud ükski HRV eksportiv tootja uurimises koostööd. Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Kuna vastust ei laekunud, otsustas komisjoni artiklit 18 kohaldada.

| (34) | Sellest tulenevalt tehti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järeldused kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18 eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabe ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud isikutelt, nimelt taotluse esitajalt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Sellest tulenevalt tehti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järeldused kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18 eelkõige läbivaatamistaotluses esitatud teabe ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd teinud isikutelt, nimelt taotluse esitajalt ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud teabe põhjal.

3.2.   HRVst pärit klaasfilamentkiust toodete impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

HRVst pärit klaasfilamentkiust toodete impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (35) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(35)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (36) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks vajalikuks. Lisaks sellele kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtegi seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Hiina valitsus ei esitanud selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks vajalikuks. Lisaks sellele kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtegi seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Hiina valitsus ei esitanud selle kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

| (37) | Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Komisjonile sel ajal kättesaadava teabe kohaselt olid HRV võimalikud võrdlusriigid Brasiilia ja Türgi. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(37)

Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Komisjonile sel ajal kättesaadava teabe kohaselt olid HRV võimalikud võrdlusriigid Brasiilia ja Türgi. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (38) | 5. augustil 2022 teavitas komisjon teatega huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Türgit. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. kohta kättesaadava teabe põhjal. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(38)

5. augustil 2022 teavitas komisjon teatega huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Türgit. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. kohta kättesaadava teabe põhjal. Ühtegi märkust ei laekunud.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (39) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(39)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (40) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a märgitud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(40)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a märgitud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (41) | Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(41)

Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.4.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (42) | HRV klaaskiusektorit käsitlevas hiljutises uurimises (10) leidis komisjon, et esinevad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohased olulised moonutused. |
| --- | --- |

(42)

HRV klaaskiusektorit käsitlevas hiljutises uurimises (10) leidis komisjon, et esinevad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohased olulised moonutused.

10

| (43) | Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb valitsuse oluline sekkumine, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (11). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa klaaskiusektorist (sh klaasfilamentkiud) on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (12) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (13). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (14). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (15). Samamoodi leidis komisjon klaaskiusektoris (sh klaasfilamentkiud) palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (16) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (17). |
| --- | --- |

(43)

Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb valitsuse oluline sekkumine, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (11). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa klaaskiusektorist (sh klaasfilamentkiud) on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (12) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (13). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (14). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (15). Samamoodi leidis komisjon klaaskiusektoris (sh klaasfilamentkiud) palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (16) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | Nagu eelmises HRV klaaskiusektorit käsitlevas uurimises, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes (18) sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemas selleteemalises uurimises. |
| --- | --- |

(44)

Nagu eelmises HRV klaaskiusektorit käsitlevas uurimises, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes (18) sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemas selleteemalises uurimises.

18

| (45) | Taotluse esitaja väitis taotluses, et Hiina klaasfilamentkiu sektorit iseloomustavad olulised moonutused, mis tulenevad riigi sekkumisest majandusse üldiselt ning konkreetselt uurimisaluse toote sektorisse. Taotluses väideti, et kõik tootmistegurid – maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud – on võrdselt moonutatud, sest neid mõjutab Hiina valitsuse sekkumine, mis on lõppkokkuvõttes põhjustanud Hiina klaasfilamentkiu sektoris ebaolulisi moonutusi. |
| --- | --- |

(45)

Taotluse esitaja väitis taotluses, et Hiina klaasfilamentkiu sektorit iseloomustavad olulised moonutused, mis tulenevad riigi sekkumisest majandusse üldiselt ning konkreetselt uurimisaluse toote sektorisse. Taotluses väideti, et kõik tootmistegurid – maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud – on võrdselt moonutatud, sest neid mõjutab Hiina valitsuse sekkumine, mis on lõppkokkuvõttes põhjustanud Hiina klaasfilamentkiu sektoris ebaolulisi moonutusi.

| (46) | Selle seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu aruanne, komisjoni hiljutine klaaskiust kanga sektori uurimine ja sellest tulenev määrus (EL) 2020/492, ehitusmaterjalide tööstuse arendamise 13. viisaastakukava, HRV riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 14. viisaastakukava ning 2035. aasta pikaajalised eesmärgid ja tööstusstrateegia „Made in China 2025“. |
| --- | --- |

(46)

Selle seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu aruanne, komisjoni hiljutine klaaskiust kanga sektori uurimine ja sellest tulenev määrus (EL) 2020/492, ehitusmaterjalide tööstuse arendamise 13. viisaastakukava, HRV riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 14. viisaastakukava ning 2035. aasta pikaajalised eesmärgid ja tööstusstrateegia „Made in China 2025“.

| (47) | Selle põhjal rõhutati taotluses, et Hiina valitsus omab valdavat enamikku peamistest Hiina klaasfilamentkiu tootjatest, samuti tootmisahela eelmise etapi tarnijaid ja tootmisahela järgmise etapi kasutajaid. Kaks suurimat Hiina klaasfilamentkius tootjat, CPIC ja Jushi, on suured riigile kuuluvad konglomeraadid. Asjaomane tööstusliit (Hiina ehitusmaterjalide föderatsioon) tegutseb riigile kuuluva varade järelevalve- ja halduskomisjoni juhtimisel ja järelevalve all. Jushi juhatuse esimees ja Jushi emaettevõtja CNBMi asepresident on mõlemad Hiina ehitusmaterjalide föderatsiooni aseesimehe ametikohal. |
| --- | --- |

(47)

Selle põhjal rõhutati taotluses, et Hiina valitsus omab valdavat enamikku peamistest Hiina klaasfilamentkiu tootjatest, samuti tootmisahela eelmise etapi tarnijaid ja tootmisahela järgmise etapi kasutajaid. Kaks suurimat Hiina klaasfilamentkius tootjat, CPIC ja Jushi, on suured riigile kuuluvad konglomeraadid. Asjaomane tööstusliit (Hiina ehitusmaterjalide föderatsioon) tegutseb riigile kuuluva varade järelevalve- ja halduskomisjoni juhtimisel ja järelevalve all. Jushi juhatuse esimees ja Jushi emaettevõtja CNBMi asepresident on mõlemad Hiina ehitusmaterjalide föderatsiooni aseesimehe ametikohal.

| (48) | Kuna klaasfilamentkiu sektoris on valitsuse sekkumine tugev ja riigile kuuluvate ettevõtete osakaal suur, ei saa isegi eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel. |
| --- | --- |

(48)

Kuna klaasfilamentkiu sektoris on valitsuse sekkumine tugev ja riigile kuuluvate ettevõtete osakaal suur, ei saa isegi eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel.

| (49) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Sellised kavad nagu ehitusmaterjalide tööstuse arendamise 13. viisaastakukava, aruka tootmise arengukava (2016–2020), HRV riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 14. viisaastakukava ning 2035. aasta pikaajalised eesmärgid (edaspidi „14. viisaastakukava“) ning strateegia „Made in China 2025“ julgustavad kõigi tasandite valitsusasutusi ja riigile kuuluvaid finantsasutusi edendama HRVs klaasfilamentkiu tootmisharu arengut. 14. viisaastakukava kohaselt kavatseb Hiina valitsus keskenduda tööstussüsteemi uue samba ehitamise kontekstis uutele materjalidele ning näeb ette tööstussektori investeerimisfondide täieliku kasutamise ning rahastamistagatiste ja riskihüvitamise suurendamise. Hiina planeerimissüsteem takistab seega vabaturujõudude valitsemist klaasfilamentkiu sektoris. |
| --- | --- |

(49)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Sellised kavad nagu ehitusmaterjalide tööstuse arendamise 13. viisaastakukava, aruka tootmise arengukava (2016–2020), HRV riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, riikliku majandusliku ja sotsiaalse arengu 14. viisaastakukava ning 2035. aasta pikaajalised eesmärgid (edaspidi „14. viisaastakukava“) ning strateegia „Made in China 2025“ julgustavad kõigi tasandite valitsusasutusi ja riigile kuuluvaid finantsasutusi edendama HRVs klaasfilamentkiu tootmisharu arengut. 14. viisaastakukava kohaselt kavatseb Hiina valitsus keskenduda tööstussüsteemi uue samba ehitamise kontekstis uutele materjalidele ning näeb ette tööstussektori investeerimisfondide täieliku kasutamise ning rahastamistagatiste ja riskihüvitamise suurendamise. Hiina planeerimissüsteem takistab seega vabaturujõudude valitsemist klaasfilamentkiu sektoris.

| (50) | Uute materjalidega tegelevate sektorite, kaasa arvatud klaasfilamentkiu sektori ettevõtted saavad kasu arvukatest toetusmehhanismidest, sealhulgas rahalise toetuse, eelarve- ja maksusoodustuste poliitikast, teadus- ja arendustegevuse toetamisest jne. |
| --- | --- |

(50)

Uute materjalidega tegelevate sektorite, kaasa arvatud klaasfilamentkiu sektori ettevõtted saavad kasu arvukatest toetusmehhanismidest, sealhulgas rahalise toetuse, eelarve- ja maksusoodustuste poliitikast, teadus- ja arendustegevuse toetamisest jne.

| (51) | Toorainekulud, näiteks kaoliini ja dolomiidi kulud, ei tulene vabaturujõududest, sest sellise tooraine tootmine toimub HRVs riigi toetusel; olulised süsteemsed moonutused esinevad ka seoses juurdepääsuga kapitalile, maale ja tööjõule. Komisjoni hiljutine subsiidiumivastane uurimine Hiinast pärit klaasfilamentkiu impordi kohta näitas, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad said kasu nii eelisjuurdepääsust maale kui ka sooduslaenudest, mis saadi riigile kuuluvatelt pankadelt ja erapankadelt (19). |
| --- | --- |

(51)

Toorainekulud, näiteks kaoliini ja dolomiidi kulud, ei tulene vabaturujõududest, sest sellise tooraine tootmine toimub HRVs riigi toetusel; olulised süsteemsed moonutused esinevad ka seoses juurdepääsuga kapitalile, maale ja tööjõule. Komisjoni hiljutine subsiidiumivastane uurimine Hiinast pärit klaasfilamentkiu impordi kohta näitas, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad said kasu nii eelisjuurdepääsust maale kui ka sooduslaenudest, mis saadi riigile kuuluvatelt pankadelt ja erapankadelt (19).

19

| (52) | Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid ja tõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(52)

Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid ja tõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (53) | Märkimisväärne osa klaasfilamentkiu sektorist on jätkuvalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all. Kuna uurimisaluse toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik välja selgitada era- ja riigiomandis olevate tootjate täpset suhtarvu. Uurimine kinnitas siiski, et klaasfilamentkiu sektori kolm suurimat tootjat, nimelt Jushi, Taishan Glassfiber ja CPIC, on kas täielikult riigi omaduses või riigil on kontrollosalus. Need kolm tootjat moodustavad umbes 75 % Hiina klaasfilamentkiu tootjatest. |
| --- | --- |

(53)

Märkimisväärne osa klaasfilamentkiu sektorist on jätkuvalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all. Kuna uurimisaluse toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik välja selgitada era- ja riigiomandis olevate tootjate täpset suhtarvu. Uurimine kinnitas siiski, et klaasfilamentkiu sektori kolm suurimat tootjat, nimelt Jushi, Taishan Glassfiber ja CPIC, on kas täielikult riigi omaduses või riigil on kontrollosalus. Need kolm tootjat moodustavad umbes 75 % Hiina klaasfilamentkiu tootjatest.

| (54) | Klaasfilamentkiu sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Hiina viimased klaasfilamentkiu sektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, milles on kõnealune sektor, eelkõige eriotstarbeline klaaskiud, loetletud nende materjalide hulgas, mille tehnoloogilist innovatsiooni kava raames võetavate meetmetega toetatakse (20). Klaaskiud on loetletud soodustatud sektorite hulgas ka 2019. aasta suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (21) ning 2021. aasta suuniskataloogis peamiste uute materjalide kohta, mis vastavad esmase kasutamise/tutvustamise kavade tingimustele (22)
  .. |
| --- | --- |

(54)

Klaasfilamentkiu sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Hiina viimased klaasfilamentkiu sektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, milles on kõnealune sektor, eelkõige eriotstarbeline klaaskiud, loetletud nende materjalide hulgas, mille tehnoloogilist innovatsiooni kava raames võetavate meetmetega toetatakse (20). Klaaskiud on loetletud soodustatud sektorite hulgas ka 2019. aasta suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (21) ning 2021. aasta suuniskataloogis peamiste uute materjalide kohta, mis vastavad esmase kasutamise/tutvustamise kavade tingimustele (22)
  ..

20

21

22

.

| (55) | Sarnaseid näiteid Hiina ametivõimude kavatsusest sektori arenguid jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus konkreetselt klaaskiu ja komposiitmaterjali tööstuses on kavas „edendada aktiivselt juhtivaid ja tuumikettevõtteid, millel on suur mõju kaubamärgile ja turundusele, tugev integreerimisvõime ning mõju tööstusahelatele ja klastritele, ning toetada sektorite-, piirkondade- ja omanikevahelisi ühinemisi ja ettevõtete ümberkorraldamist“ ja „arendada kõrgtehnoloogilisi klaaskiude ja tooteid [ning] soodustada ülipeente, suure tugevusega, suure elastsusmooduliga, leeliskindlate, madala dielektrilisusega, vähese paisumisega, suure ränidioksiidisisaldusega, lagunevate, erikujulise ristlõikega ja muude suure tugevate klaaskiudude ja klaaskiudtoodete väljatöötamist. Uurida ja edendada elektroonilise teabe, lennundus- ja kosmosetööstuse, uue energia, suurte aretusfarmide, põllumajanduslike kasvuhoonete ja muude valdkondade vajadustele keskendudes klaaskiuga tugevdatud termoplastilisi ja termokõvenevaid liittooteid ning klaaskiust liitreste taristuprojektide jaoks“ (23). Sarnaselt on Chongqingi 14. viisaastakukavas strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude arendamise kohta ette nähtud „laiendada tugevate kiud- ja liitmaterjalide tööstusahelaid“ ning „kiirendada selliste projektide läbiviimist nagu [...] tugeva klaaskiu tootmisliini kasutuselevõtt, mille aastane toodang on 150 000 tonni, ning ülipeente klaaskiud- ja liitmaterjalide tootmisbaasi rajamine, et suurendada tugevate klaaskiud- ja liitmaterjalide tootmisvõimsust“ (24). Klaaskiududele keskendumist võib täheldada ka teiste provintside, nagu Guanxi, (25) Hubei (26) või Zhejiangi (27) planeerimisdokumentides. |
| --- | --- |

(55)

Sarnaseid näiteid Hiina ametivõimude kavatsusest sektori arenguid jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus konkreetselt klaaskiu ja komposiitmaterjali tööstuses on kavas „edendada aktiivselt juhtivaid ja tuumikettevõtteid, millel on suur mõju kaubamärgile ja turundusele, tugev integreerimisvõime ning mõju tööstusahelatele ja klastritele, ning toetada sektorite-, piirkondade- ja omanikevahelisi ühinemisi ja ettevõtete ümberkorraldamist“ ja „arendada kõrgtehnoloogilisi klaaskiude ja tooteid [ning] soodustada ülipeente, suure tugevusega, suure elastsusmooduliga, leeliskindlate, madala dielektrilisusega, vähese paisumisega, suure ränidioksiidisisaldusega, lagunevate, erikujulise ristlõikega ja muude suure tugevate klaaskiudude ja klaaskiudtoodete väljatöötamist. Uurida ja edendada elektroonilise teabe, lennundus- ja kosmosetööstuse, uue energia, suurte aretusfarmide, põllumajanduslike kasvuhoonete ja muude valdkondade vajadustele keskendudes klaaskiuga tugevdatud termoplastilisi ja termokõvenevaid liittooteid ning klaaskiust liitreste taristuprojektide jaoks“ (23). Sarnaselt on Chongqingi 14. viisaastakukavas strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude arendamise kohta ette nähtud „laiendada tugevate kiud- ja liitmaterjalide tööstusahelaid“ ning „kiirendada selliste projektide läbiviimist nagu [...] tugeva klaaskiu tootmisliini kasutuselevõtt, mille aastane toodang on 150 000 tonni, ning ülipeente klaaskiud- ja liitmaterjalide tootmisbaasi rajamine, et suurendada tugevate klaaskiud- ja liitmaterjalide tootmisvõimsust“ (24). Klaaskiududele keskendumist võib täheldada ka teiste provintside, nagu Guanxi, (25) Hubei (26) või Zhejiangi (27) planeerimisdokumentides.

23

24

25

26

27

| (56) | Mis puudutab Hiina valitsuse võimalust sekkuda hindadesse ja kuludesse riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis paljud uurimisaluse toote tootjad rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd või nende ettevõtete juhtkonnas on parteiliikmed ning nad rõhutavad oma seotust HKPga. |
| --- | --- |

(56)

Mis puudutab Hiina valitsuse võimalust sekkuda hindadesse ja kuludesse riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis paljud uurimisaluse toote tootjad rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd või nende ettevõtete juhtkonnas on parteiliikmed ning nad rõhutavad oma seotust HKPga.

| (57) | Näiteks töötab Jushi kontserni juhatuse esimees samal ajal ka CNMBs parteikomitee asesekretärina (28). Samamoodi töötab Taishan Fiberglassi valdusettevõtte Sinoma Science and Technology juhatuse esimees parteikomitee sekretärina ning ettevõtte Sinoma Science and Technology president töötab parteikomitee asesekretärina (29). CPICi puhul töötavad juhatuse aseesimees ja tegevjuht samal ajal parteikomitee asesekretäridena ning CPICi emaettevõtte kontserni juhatuse esimees tegutseb ka parteikomitee sekretärina ja kontserni aseesimees parteikomitee asesekretärina (30). |
| --- | --- |

(57)

Näiteks töötab Jushi kontserni juhatuse esimees samal ajal ka CNMBs parteikomitee asesekretärina (28). Samamoodi töötab Taishan Fiberglassi valdusettevõtte Sinoma Science and Technology juhatuse esimees parteikomitee sekretärina ning ettevõtte Sinoma Science and Technology president töötab parteikomitee asesekretärina (29). CPICi puhul töötavad juhatuse aseesimees ja tegevjuht samal ajal parteikomitee asesekretäridena ning CPICi emaettevõtte kontserni juhatuse esimees tegutseb ka parteikomitee sekretärina ja kontserni aseesimees parteikomitee asesekretärina (30).

28

29

30

| (58) | Lisaks sellele on Jushi põhikirja artiklis 195 selgelt sätestatud partei otsene järelevalve oluliste äriküsimuste üle, nähes ette, et „ettevõtte parteikomitee arutab ettevõtte peamisi küsimusi ja teeb nende kohta otsuseid kooskõlas eeskirjadega“, kusjuures parteikomitee peamised kohustused on „uurida ja arutada äriühingu peamisi ärijuhtimisega seotud küsimusi ning toetada aktsionäride üldkoosolekut, juhatust, järelevalvenõukogu ja juhtkonda, et nad saaksid kasutada oma volitusi vastavalt seadusele“, samuti „tugevdada juhtimist ja kontrolli ettevõtte töötajate valiku ja ametisse nimetamise üle ning teha head tööd ettevõtte juhtimis-, kaadri- ja talendimeeskondade ülesehitamisel“ (31). |
| --- | --- |

(58)

Lisaks sellele on Jushi põhikirja artiklis 195 selgelt sätestatud partei otsene järelevalve oluliste äriküsimuste üle, nähes ette, et „ettevõtte parteikomitee arutab ettevõtte peamisi küsimusi ja teeb nende kohta otsuseid kooskõlas eeskirjadega“, kusjuures parteikomitee peamised kohustused on „uurida ja arutada äriühingu peamisi ärijuhtimisega seotud küsimusi ning toetada aktsionäride üldkoosolekut, juhatust, järelevalvenõukogu ja juhtkonda, et nad saaksid kasutada oma volitusi vastavalt seadusele“, samuti „tugevdada juhtimist ja kontrolli ettevõtte töötajate valiku ja ametisse nimetamise üle ning teha head tööd ettevõtte juhtimis-, kaadri- ja talendimeeskondade ülesehitamisel“ (31).

31

| (59) | Lisaks tähistas Taishan Fiberglass HKP asutamise 99. aastapäeva ning ettevõtte parteikomitee sekretär märkis oma kõnes järgmist: „Just seetõttu on Taishan Fiberglass alati järginud partei juhtnööre, järgib pidevalt „kahe järjepidevuse“ põhimõtet ning on alati järginud kontserni parteitööd „ühe konto“, „nelja integratsiooni“ ja „nelja moderniseerimise ja integratsiooni“ ning teiste parteitöö põhimõtete vallas“ (32). |
| --- | --- |

(59)

Lisaks tähistas Taishan Fiberglass HKP asutamise 99. aastapäeva ning ettevõtte parteikomitee sekretär märkis oma kõnes järgmist: „Just seetõttu on Taishan Fiberglass alati järginud partei juhtnööre, järgib pidevalt „kahe järjepidevuse“ põhimõtet ning on alati järginud kontserni parteitööd „ühe konto“, „nelja integratsiooni“ ja „nelja moderniseerimise ja integratsiooni“ ning teiste parteitöö põhimõtete vallas“ (32).

32

| (60) | Peale selle on klaasfilamentkiu sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi tööstuspoliitika on tavaliselt seotud mitme sektoriga, mitte ainult ühe konkreetse sektoriga, kehtivad klaasfilamentkiu sektoris arvukad kavad, suunised, direktiivid ja muud poliitikadokumendid, mis on välja antud riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (vt ka põhjendused 47 ja 48). Need poliitikadokumendid on mõnikord otseselt vastuolus turujõududega, näiteks Guangxi kolme aasta tegevuskava strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude kohta, milles määratakse halduslikult kindlaks tulevased taotletavad toodangumahud ja kasvumäärad: „2023. aastaks on uute materjalide tööstusharu toodangu väärtus 133 miljardit jüaani ja lisandväärtus 44 miljardit jüaani“ (33). |
| --- | --- |

(60)

Peale selle on klaasfilamentkiu sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi tööstuspoliitika on tavaliselt seotud mitme sektoriga, mitte ainult ühe konkreetse sektoriga, kehtivad klaasfilamentkiu sektoris arvukad kavad, suunised, direktiivid ja muud poliitikadokumendid, mis on välja antud riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (vt ka põhjendused 47 ja 48). Need poliitikadokumendid on mõnikord otseselt vastuolus turujõududega, näiteks Guangxi kolme aasta tegevuskava strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude kohta, milles määratakse halduslikult kindlaks tulevased taotletavad toodangumahud ja kasvumäärad: „2023. aastaks on uute materjalide tööstusharu toodangu väärtus 133 miljardit jüaani ja lisandväärtus 44 miljardit jüaani“ (33).

33

| (61) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on eelisarendatavate tootmisharude toetamine (sh uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate põhisisendite tootmine). Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(61)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on eelisarendatavate tootmisharude toetamine (sh uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate põhisisendite tootmine). Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (62) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 43 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine klaasfilamentkiu sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(62)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 43 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine klaasfilamentkiu sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (63) | Klaasfilamentkiu sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on märgitud eespool põhjenduses 43. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses kapitali kättesaadavusega või sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(63)

Klaasfilamentkiu sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on märgitud eespool põhjenduses 43. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses kapitali kättesaadavusega või sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

| (64) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et klaasfilamentkiu sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 43. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et klaasfilamentkiu sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 43. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (65) | Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid. Kui uurimisaluse toote tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused; nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(65)

Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitmesuguseid sisendeid. Kui uurimisaluse toote tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused; nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (66) | Seetõttu ei sobi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada mitte ainult uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu, vaid ka sisendikulusid (sh tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(66)

Seetõttu ei sobi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses kasutada mitte ainult uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu, vaid ka sisendikulusid (sh tooraine-, energia-, maa-, rahastus-, tööjõukulud jne), sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (67) | Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(67)

Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

| (68) | Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid (st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel), kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(68)

Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis kajastavad moonutamata hindu või võrdlusaluseid (st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel), kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.5.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (69) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (34) |
| --- | --- | --- |

(69)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (34)

34

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (35) |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (35)

35

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (70) | Nagu on selgitatud põhjenduses 38, avaldas komisjon 5. augustil 2022 toimikusse lisatud teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Selles teates kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. |
| --- | --- |

(70)

Nagu on selgitatud põhjenduses 38, avaldas komisjon 5. augustil 2022 toimikusse lisatud teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Selles teates kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a.

| (71) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikes 6a loetletud kriteeriumidega leidis komisjon, et Türgi on riik, mille majanduse arengutase on sarnane HRV omaga. Maailmapank on liigitanud Türgi kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigiks. Lisaks tehti kindlaks, et Türgi on riik, kus toodetakse uurimisalust toodet ja kus asjakohased andmed olid kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(71)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikes 6a loetletud kriteeriumidega leidis komisjon, et Türgi on riik, mille majanduse arengutase on sarnane HRV omaga. Maailmapank on liigitanud Türgi kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigiks. Lisaks tehti kindlaks, et Türgi on riik, kus toodetakse uurimisalust toodet ja kus asjakohased andmed olid kergesti kättesaadavad.

| (72) | Lõpetuseks, võttes arvesse koostöö puudumist ja kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata. |
| --- | --- |

(72)

Lõpetuseks, võttes arvesse koostöö puudumist ja kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset hinnata.

3.5.2.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (73) | Koostöö puudumisel ja vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud ettepanekule ning võttes arvesse, et Türgi vastas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, valis komisjon sobivaks võrdlusriigiks Türgi. |
| --- | --- |

(73)

Koostöö puudumisel ja vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud ettepanekule ning võttes arvesse, et Türgi vastas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, valis komisjon sobivaks võrdlusriigiks Türgi.

3.6.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (74) | Teates normaalväärtuse määramiseks kasutatavate asjakohaste allikate kohta loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Komisjon märkis ka seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega, eelkõige toorainetega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas. Peale selle teatas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõu- (36) ja energiakulude (37) kindlakstegemiseks Türgi statistikaameti abi. |
| --- | --- |

(74)

Teates normaalväärtuse määramiseks kasutatavate asjakohaste allikate kohta loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Komisjon märkis ka seda, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega, eelkõige toorainetega seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas. Peale selle teatas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõu- (36) ja energiakulude (37) kindlakstegemiseks Türgi statistikaameti abi.

36

37

| (75) | Komisjon teavitas huvitatud isikuid ka sellest, et kuna Hiina eksportijad keeldusid koostööst, võttis ta arvesse tootmise üldkulude ja kulumaterjalide väärtust, et katta kulusid, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Komisjon tegi iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul kindlaks tootmise üldkulude ja kulumaterjalide ning otseste tootmiskulude suhte, tuginedes andmetele, mille taotluse esitajad läbivaatamistaotluses esitasid. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon teavitas huvitatud isikuid ka sellest, et kuna Hiina eksportijad keeldusid koostööst, võttis ta arvesse tootmise üldkulude ja kulumaterjalide väärtust, et katta kulusid, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Komisjon tegi iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul kindlaks tootmise üldkulude ja kulumaterjalide ning otseste tootmiskulude suhte, tuginedes andmetele, mille taotluse esitajad läbivaatamistaotluses esitasid.

| (76) | Lõpetuseks märkis komisjon, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks kasutab ta ühe Türgi uurimisaluse toote tootja finantsandmeid, nagu on mainitud eespool põhjenduses 38. |
| --- | --- |

(76)

Lõpetuseks märkis komisjon, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks kasutab ta ühe Türgi uurimisaluse toote tootja finantsandmeid, nagu on mainitud eespool põhjenduses 38.

3.7.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.7.1.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (77) | Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi taotlusest, ning taotluse esitaja hiljem esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmistegurid










  Tootmistegur | Kauba kood | Allikad | Moonutamata väärtus (Hiina jüaanides) | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooraine |
| Kaoliin | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA (38)) | 1,04 | kg |
| Dolomiit | 251810 ja 251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Lubjakivi | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Ränidioksiid | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Plaatina | 711011 | GTA | 224,24 | g |
| Roodium | 711031 | GTA | 2 721,49 | g |
| Sideaine, hapnik, varuosad, pakend | | | % otsestest kuludest | % |
| Tööjõud |
| Otsesed tööjõukulud | Ei ole asjakohane | TurkStat (39) | 28,16 | tund |
| Energia |
| Elektrienergia | Ei ole asjakohane | TurkStat (40) | 0,52 | kWh |
| Maagaas | Ei ole asjakohane | TurkStat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi taotlusest, ning taotluse esitaja hiljem esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmistegurid

Teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmistegurid

Tootmistegur

Kauba kood

Allikad

Moonutamata väärtus (Hiina jüaanides)

Mõõtühik

Tooraine

Kaoliin

25070020

Global Trade Atlas (GTA (38))

38

1,04

kg

Dolomiit

251810 ja 251820

GTA

2,03

kg

Lubjakivi

2521

GTA

5,8

kg

Ränidioksiid

250510

GTA

0,31

kg

Plaatina

711011

GTA

224,24

g

Roodium

711031

GTA

2 721,49

g

Sideaine, hapnik, varuosad, pakend

% otsestest kuludest

%

Tööjõud

Otsesed tööjõukulud

Ei ole asjakohane

TurkStat (39)

39

28,16

tund

Energia

Elektrienergia

Ei ole asjakohane

TurkStat (40)

40

0,52

kWh

Maagaas

Ei ole asjakohane

TurkStat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2.   Toorained

Toorained

| (78) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud) nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (41) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(78)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud) nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (41) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

41

| (79) | Komisjon otsustas välja jätta HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.4, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdväärselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon otsustas välja jätta HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.4, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdväärselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline.

| (80) | Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi otseste tootmiskulude põhjal. Kulumaterjalid hõlmasid sideainete, hapniku, varuosade ja pakendite maksumust. Selleks et teha kindlaks selliste kulukomponentide moonutamata väärtus ja kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Neid protsendimäärasid, mis olid iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul spetsiifilised, kohaldati seejärel tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et määrata kindlaks kulumaterjalide moonutamata väärtus. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi otseste tootmiskulude põhjal. Kulumaterjalid hõlmasid sideainete, hapniku, varuosade ja pakendite maksumust. Selleks et teha kindlaks selliste kulukomponentide moonutamata väärtus ja kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Neid protsendimäärasid, mis olid iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul spetsiifilised, kohaldati seejärel tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et määrata kindlaks kulumaterjalide moonutamata väärtus.

| (81) | Tavapäraselt tuleks toorainete impordihindadele lisada ka omamaised transpordihinnad. Võttes aga arvesse koostöö puudumist ja käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või see võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega korrigeerimine ei ole vajalik. Sellise korrigeerimise tulemusel normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid. |
| --- | --- |

(81)

Tavapäraselt tuleks toorainete impordihindadele lisada ka omamaised transpordihinnad. Võttes aga arvesse koostöö puudumist ja käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või see võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega korrigeerimine ei ole vajalik. Sellise korrigeerimise tulemusel normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid.

3.7.3.   Tööjõud

Tööjõud

| (82) | Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikainstituudi (TurkStat) avaldatud kättesaadavaid andmeid. TurkStat avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon kasutas 2020. aasta kättesaadavat statistikat keskmiste tööjõukulude kohta klaaskiutootmise tööstusharus (23. kategooria NACE 2.0 kohaselt) (42). Seejärel indekseeriti 2020. aasta tööjõukulud tunniarvestuses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskmise tootjahinnaindeksiga. |
| --- | --- |

(82)

Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikainstituudi (TurkStat) avaldatud kättesaadavaid andmeid. TurkStat avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon kasutas 2020. aasta kättesaadavat statistikat keskmiste tööjõukulude kohta klaaskiutootmise tööstusharus (23. kategooria NACE 2.0 kohaselt) (42). Seejärel indekseeriti 2020. aasta tööjõukulud tunniarvestuses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi keskmise tootjahinnaindeksiga.

42

3.7.4.   Elektrienergia

Elektrienergia

| (83) | TurkStat avaldab Türgi ettevõtete elektrihinna poolaasta alusel. Komisjon kasutas viimaseid kättesaadavaid andmeid Türgi tööstuslike lõppkasutajate suhtes kohaldatavate elektrihindade kohta (43) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood). Kuna lõpptarbija keskmiste hindade kohta esitatud teave sisaldas kõiki makse, lahutas komisjon lõppkasutaja keskmise hinna arvutamisel käibemaksu maha. |
| --- | --- |

(83)

TurkStat avaldab Türgi ettevõtete elektrihinna poolaasta alusel. Komisjon kasutas viimaseid kättesaadavaid andmeid Türgi tööstuslike lõppkasutajate suhtes kohaldatavate elektrihindade kohta (43) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood). Kuna lõpptarbija keskmiste hindade kohta esitatud teave sisaldas kõiki makse, lahutas komisjon lõppkasutaja keskmise hinna arvutamisel käibemaksu maha.

43

3.7.5.   Maagaas

Maagaas

| (84) | TurkStat avaldab Türgi ettevõtete (tööstuslike kasutajate) maagaasihinna poolaasta alusel. Komisjon kasutas viimaseid kättesaadavaid andmeid Türgi tööstuslike lõppkasutajate suhtes kohaldatavate maagaasihindade kohta (44) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna lõpptarbija keskmiste hindade kohta esitatud teave sisaldas kõiki makse, lahutas komisjon lõppkasutaja keskmise hinna arvutamisel käibemaksu maha. |
| --- | --- |

(84)

TurkStat avaldab Türgi ettevõtete (tööstuslike kasutajate) maagaasihinna poolaasta alusel. Komisjon kasutas viimaseid kättesaadavaid andmeid Türgi tööstuslike lõppkasutajate suhtes kohaldatavate maagaasihindade kohta (44) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna lõpptarbija keskmiste hindade kohta esitatud teave sisaldas kõiki makse, lahutas komisjon lõppkasutaja keskmise hinna arvutamisel käibemaksu maha.

44

3.7.6.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (85) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 80, tehti kindlaks tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool osutatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(85)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 80, tehti kindlaks tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool osutatud tootmistegurid ei hõlma.

| (86) | Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus ja kuna HRV tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja esitatud andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa otseste tootmiskulude kogusummast. Tootmise üldkulud hõlmasid jäätmetega seotud kulusid, kaudset tööjõukulu ning materiaalse põhivara hoolduskulusid ja kulumit. Neid protsendimäärasid, mis olid iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul spetsiifilised, kohaldati seejärel tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et määrata kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus sõltuvalt toodetud klaasfilamentkiust toodete kategooriast. |
| --- | --- |

(86)

Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus ja kuna HRV tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja esitatud andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa otseste tootmiskulude kogusummast. Tootmise üldkulud hõlmasid jäätmetega seotud kulusid, kaudset tööjõukulu ning materiaalse põhivara hoolduskulusid ja kulumit. Neid protsendimäärasid, mis olid iga klaasfilamentkiust toodete kategooria puhul spetsiifilised, kohaldati seejärel tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et määrata kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus sõltuvalt toodetud klaasfilamentkiust toodete kategooriast.

| (87) | Selleks et teha kindlaks moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulusumma ning kasum, kasutas komisjon selle Türgi tootja kõige värskemaid kättesaadavaid finantsandmeid, kes olid toimikusse lisatud teates asjaomaste allikate kohta esitatud tegutseva ja kasumliku klaasfilamentkiu tootjana. Finantsandmete puhul kasutati järgmise äriühingu veebisaidil avaldatud avalikult kättesaadavaid andmeid:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (2021. majandusaasta) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Selleks et teha kindlaks moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulusumma ning kasum, kasutas komisjon selle Türgi tootja kõige värskemaid kättesaadavaid finantsandmeid, kes olid toimikusse lisatud teates asjaomaste allikate kohta esitatud tegutseva ja kasumliku klaasfilamentkiu tootjana. Finantsandmete puhul kasutati järgmise äriühingu veebisaidil avaldatud avalikult kättesaadavaid andmeid:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (2021. majandusaasta) (45).

45

3.8.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (88) | Eespool märgitu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse klaasfilamentkiust toodete kategooria kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(88)

Eespool märgitu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse klaasfilamentkiust toodete kategooria kohta tehasest hankimise tasandil.

| (89) | Kõigepealt määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses iga teguri (materjalid, energia ja tööjõud) tarbimismäära kohta uurimisaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(89)

Kõigepealt määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses iga teguri (materjalid, energia ja tööjõud) tarbimismäära kohta uurimisaluse toote tootmisel.

| (90) | Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks määratud, lisas komisjon tootmise üldkulud ja kulumaterjalid, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on märgitud põhjendustes 80 ja 85–87. Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:






  — | kulumaterjalid ja tootmise üldkulud, nagu on kindlaks määratud põhjendustes 80 ja 86; |
| --- | --- | --- |

(90)

Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks määratud, lisas komisjon tootmise üldkulud ja kulumaterjalid, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on märgitud põhjendustes 80 ja 85–87. Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:

—

kulumaterjalid ja tootmise üldkulud, nagu on kindlaks määratud põhjendustes 80 ja 86;

| — | müügi-, üld- ja halduskulud ning muud kulud, mis moodustasid keskmiselt 16,8 % äriühingu Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. müüdud kaupade kuludest, ning |
| --- | --- |

—

müügi-, üld- ja halduskulud ning muud kulud, mis moodustasid keskmiselt 16,8 % äriühingu Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. müüdud kaupade kuludest, ning

| — | kasum, mis moodustas 36,74 % äriühingu Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. 2021. majandusaastal müüdud kaupade kuludest. |
| --- | --- |

—

kasum, mis moodustas 36,74 % äriühingu Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. 2021. majandusaastal müüdud kaupade kuludest.

| (91) | Kuigi pärast seda, kui avaldati toimikusse lisatud teade asjaomaste allikate kohta, märkusi ei esitatud, märkis komisjon, et äriühing Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. sai 2021. aastal 2020. aastaga võrreldes suhteliselt suur tulu ja kasumit. Isegi kui normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada sama äriühingu 2020. aasta kasumit, mis oli 10,4 %, ei muuda see järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi Hiinast pärit klaasfilamentkiust tooteid liitu normaalväärtusest madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(91)

Kuigi pärast seda, kui avaldati toimikusse lisatud teade asjaomaste allikate kohta, märkusi ei esitatud, märkis komisjon, et äriühing Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. sai 2021. aastal 2020. aastaga võrreldes suhteliselt suur tulu ja kasumit. Isegi kui normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutada sama äriühingu 2020. aasta kasumit, mis oli 10,4 %, ei muuda see järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi Hiinast pärit klaasfilamentkiust tooteid liitu normaalväärtusest madalamate hindadega.

3.9.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (92) | Kuna HRV eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmest saadud CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele. Seega lahutati CIF-hinnast meretranspordi, riigisisese transpordi ja ELi tollikäitluse kulud. Sellised kulud põhinesid taotluse esitajate poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(92)

Kuna HRV eksportivad tootjad keeldusid koostööst, tehti ekspordihind kindlaks Eurostati andmest saadud CIF-hinna alusel, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele. Seega lahutati CIF-hinnast meretranspordi, riigisisese transpordi ja ELi tollikäitluse kulud. Sellised kulud põhinesid taotluse esitajate poolt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel.

3.10.   Võrdlus

Võrdlus

| (93) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust klaasfilamentkiust toodete kategooria kohta eespool kindlaks määratud tehasest hankimise tasandi ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust klaasfilamentkiust toodete kategooria kohta eespool kindlaks määratud tehasest hankimise tasandi ekspordihinnaga.

3.11.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (94) | Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, oli vahemikus 50–54 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(94)

Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, oli vahemikus 50–54 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (95) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: i) HRV tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse areng, ii) Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hindade vaheline seos ning iii) liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: i) HRV tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse areng, ii) Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hindade vaheline seos ning iii) liidu turu atraktiivsus.

4.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (96) | Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, analüüsis komisjon HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust läbivaatamistaotluse esitajalt saadud teabe alusel, nagu on kirjeldatud allpool esitatud põhjendustes. |
| --- | --- |

(96)

Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, analüüsis komisjon HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust läbivaatamistaotluse esitajalt saadud teabe alusel, nagu on kirjeldatud allpool esitatud põhjendustes.

| (97) | Uurimine on näidanud, et Hiinas esineb teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmises üldine liigne tootmisvõimsus. Aastatel 2020–2021 oli Hiina tootmisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 3,8–4,4 miljonit tonni. Taotluse esitaja turu-uuringute kohaselt oli Hiina omamaine klaasfilamentkiu nõudlus 2,4–2,9 miljonit tonni, mis tähendab, et liigne tootmisvõimsus oli vähemalt 1,1 miljonit tonni, mis moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % Euroopa Liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(97)

Uurimine on näidanud, et Hiinas esineb teatavate klaasfilamentkiust toodete tootmises üldine liigne tootmisvõimsus. Aastatel 2020–2021 oli Hiina tootmisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 3,8–4,4 miljonit tonni. Taotluse esitaja turu-uuringute kohaselt oli Hiina omamaine klaasfilamentkiu nõudlus 2,4–2,9 miljonit tonni, mis tähendab, et liigne tootmisvõimsus oli vähemalt 1,1 miljonit tonni, mis moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % Euroopa Liidu tarbimisest.

| (98) | Lisaks sellele jätkavad HRV tootjad Hiina siseturul esinevast struktuursest liigsest tootmisvõimsusest hoolimata olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamist ning uute tootmisrajatiste ehitamist nii Hiinas kui ka välismaal. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks sellele jätkavad HRV tootjad Hiina siseturul esinevast struktuursest liigsest tootmisvõimsusest hoolimata olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamist ning uute tootmisrajatiste ehitamist nii Hiinas kui ka välismaal.

| (99) | 2020. aastal lisas Jushi oma esialgsele tootmisvõimsusele ühes oma tootmisüksuses 30 000 tonni tootmisvõimsust ja suurendas seega Jushi klaasfilamentkiust toodete kogutoodangu 250 000 tonnini aastas. Sarnaseid suundumusi on täheldatud ka teiste Hiina klaasfilamentkiust toodete eksportivate tootjate puhul, nagu CPIP, kelle puhul lisandus 88 000 tonni, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd., kes lisas täiendavad 100 000 tonni, ja Weibo, kelle puhul lisandus 15 000 tonni. Peale selle valmistatakse Hiinas ette klaasfilamentkiust toodete tootmisvõimsuse suurendamist lähiaastatel, kui klaasfilamentkiust toodete eeldatav toodang on 780 000 tonni. Seega, kui praegused meetmed enam ei kehti, võidakse Hiina hinnanguline vaba tootmisvõimsus suunata liidu turule (46). |
| --- | --- |

(99)

2020. aastal lisas Jushi oma esialgsele tootmisvõimsusele ühes oma tootmisüksuses 30 000 tonni tootmisvõimsust ja suurendas seega Jushi klaasfilamentkiust toodete kogutoodangu 250 000 tonnini aastas. Sarnaseid suundumusi on täheldatud ka teiste Hiina klaasfilamentkiust toodete eksportivate tootjate puhul, nagu CPIP, kelle puhul lisandus 88 000 tonni, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd., kes lisas täiendavad 100 000 tonni, ja Weibo, kelle puhul lisandus 15 000 tonni. Peale selle valmistatakse Hiinas ette klaasfilamentkiust toodete tootmisvõimsuse suurendamist lähiaastatel, kui klaasfilamentkiust toodete eeldatav toodang on 780 000 tonni. Seega, kui praegused meetmed enam ei kehti, võidakse Hiina hinnanguline vaba tootmisvõimsus suunata liidu turule (46).

46

| (100) | Võttes arvesse liidu madalamat tootmistaset võrreldes liidu tarbimistasemega, nagu näitab kahjuanalüüs, ja võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, nagu on kirjeldatud allpool, järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks Hiina liigset tootmisvõimsust lihtne suunata nõudluse rahuldamiseks Euroopa turule. |
| --- | --- |

(100)

Võttes arvesse liidu madalamat tootmistaset võrreldes liidu tarbimistasemega, nagu näitab kahjuanalüüs, ja võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, nagu on kirjeldatud allpool, järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks Hiina liigset tootmisvõimsust lihtne suunata nõudluse rahuldamiseks Euroopa turule.

4.2.   Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hindade vaheline seos

Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hindade vaheline seos

| (101) | Selleks et teha kindlaks liitu suunatud impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamisel, analüüsis komisjon Hiinast liidu turule suunatud ekspordi impordihindu. Komisjon analüüsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete ekspordiandmeid CN-koodi tasandil (47). |
| --- | --- |

(101)

Selleks et teha kindlaks liitu suunatud impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamisel, analüüsis komisjon Hiinast liidu turule suunatud ekspordi impordihindu. Komisjon analüüsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete ekspordiandmeid CN-koodi tasandil (47).

47

| (102) | See näitas, et liidu turg on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete (CN-koodid 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) impordi suuruselt teine sihtkoht pärast Ameerika Ühendriike. Nagu näidatud tabelis 2, on klaasfilamentkiust toodete hinnad liidus Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga kasumlikud võrreldes selliste muude peamiste sihtkohtadega nagu Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea, India, Venemaa, Jaapan või Türgi.

  Tabel 2


  Hiinast pärit klaasfilamentkiu eksport peamiste kaubanduspartnerite riikidesse








  Sihtriik | Kogus (kg) | Keskmine ühikuhind (eurot/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 141 337 277 | 0,98 |
| Euroopa Liit | 112 219 001 | 1,33 |
| Lõuna-Korea | 107 628 028 | 1,00 |
| India | 68 040 603 | 0,95 |
| Venemaa | 58 719 928 | 1,05 |
| Jaapan | 52 798 901 | 1,09 |
| Türgi | 42 275 522 | 1,16 |
| Allikas: GTA. Keskmine ühikuhind klaasfilamentkiust toodete kõikide kategooriate puhul. |

(102)

See näitas, et liidu turg on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiinast pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete (CN-koodid 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) impordi suuruselt teine sihtkoht pärast Ameerika Ühendriike. Nagu näidatud tabelis 2, on klaasfilamentkiust toodete hinnad liidus Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga kasumlikud võrreldes selliste muude peamiste sihtkohtadega nagu Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea, India, Venemaa, Jaapan või Türgi.

Tabel 2

Tabel 2

Hiinast pärit klaasfilamentkiu eksport peamiste kaubanduspartnerite riikidesse

Hiinast pärit klaasfilamentkiu eksport peamiste kaubanduspartnerite riikidesse

Sihtriik

Kogus (kg)

Keskmine ühikuhind (eurot/kg)

Ameerika Ühendriigid

141 337 277

0,98

Euroopa Liit

112 219 001

1,33

Lõuna-Korea

107 628 028

1,00

India

68 040 603

0,95

Venemaa

58 719 928

1,05

Jaapan

52 798 901

1,09

Türgi

42 275 522

1,16

Allikas: GTA. Keskmine ühikuhind klaasfilamentkiust toodete kõikide kategooriate puhul.

Allikas

| (103) | CN-koodi tasandil oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tükeldatud kiu ekspordi puhul HRVst eksporditud koguste poolest tähtsuselt teisel kohal. Liidu hinnad (1,61 eurot/kg) olid oluliselt kõrgemad kui hinnad järgmistel peamistel eksporditurgudel (tähtsuse järjekorras): Lõuna-Korea (0,85 eurot/kg), Jaapan (0,82 eurot/kg), Ameerika Ühendriigid (1,05 eurot/kg) ja India (0,82 eurot/kg). |
| --- | --- |

(103)

CN-koodi tasandil oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tükeldatud kiu ekspordi puhul HRVst eksporditud koguste poolest tähtsuselt teisel kohal. Liidu hinnad (1,61 eurot/kg) olid oluliselt kõrgemad kui hinnad järgmistel peamistel eksporditurgudel (tähtsuse järjekorras): Lõuna-Korea (0,85 eurot/kg), Jaapan (0,82 eurot/kg), Ameerika Ühendriigid (1,05 eurot/kg) ja India (0,82 eurot/kg).

| (104) | Ka heide puhul oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Ameerika Ühendriikide järel koguste poolest teine Hiina ekspordi sihtkoht. Hinnad olid küll kogu maailmas sarnased, kuid liidu turul olid hinnad kõrgeimad, st 1,11 eurot/kg. Võrdluseks tuleb märkida, et Ameerika Ühendriikides oli see hind koguni 0,77 eurot/kg ning Lõuna-Koreas ja Venemaal vastavalt 0,88 eurot/kg ja 0,80 eurot/kg. Liitu suunatud ekspordi hinnad olid 18 kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad. |
| --- | --- |

(104)

Ka heide puhul oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Ameerika Ühendriikide järel koguste poolest teine Hiina ekspordi sihtkoht. Hinnad olid küll kogu maailmas sarnased, kuid liidu turul olid hinnad kõrgeimad, st 1,11 eurot/kg. Võrdluseks tuleb märkida, et Ameerika Ühendriikides oli see hind koguni 0,77 eurot/kg ning Lõuna-Koreas ja Venemaal vastavalt 0,88 eurot/kg ja 0,80 eurot/kg. Liitu suunatud ekspordi hinnad olid 18 kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad.

| (105) | Klaaskiust mattide puhul oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil India ja Ameerika Ühendriikide järel koguste poolest Hiina ekspordi kolmas sihtkoht. Jällegi olid liidu hinnad ühed kõrgeimad, olles 2021. aastal 1,48 eurot/kg, mis ületas hindu Indias (1,25 eurot/kg), Ameerika Ühendriikides (1,11 eurot/kg), Mehhikos (1,34 eurot/kg) ja Türgis (1,41 eurot/kg). Liitu suunatud mattide ekspordihinnad olid müüdud koguste arvestuses kümne kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad. |
| --- | --- |

(105)

Klaaskiust mattide puhul oli liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil India ja Ameerika Ühendriikide järel koguste poolest Hiina ekspordi kolmas sihtkoht. Jällegi olid liidu hinnad ühed kõrgeimad, olles 2021. aastal 1,48 eurot/kg, mis ületas hindu Indias (1,25 eurot/kg), Ameerika Ühendriikides (1,11 eurot/kg), Mehhikos (1,34 eurot/kg) ja Türgis (1,41 eurot/kg). Liitu suunatud mattide ekspordihinnad olid müüdud koguste arvestuses kümne kõige olulisema ekspordituru seas kõige kõrgemad.

| (106) | Komisjon tugines eespool esitatud analüüsis kaheksakohalise CN-koodi tasemel esitatud andmetele kolme klaasfilamentkiust toodete kategooria, st tükeldatud kiu (CN 7019 11 00), heide (CN 7019 12 00) ja mattide (7019 14 00, 7019 15 00) kohta. Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud komisjonil andmeid toote kontrollnumbri tasandil, sest need numbrid ei olnud analüüsimiseks kättesaadavad. Hindade andmed toote kontrollnumbri tasandil oleksid olnud täpsemad ning neid ei oleks mõjutanud võimalikud ebatäpsused tulenevalt sama kategooria klaasfilamentkiust toodete (nt erineva diameetriga tükeldatud kiud) hindade suurest varieeruvusest. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon tugines eespool esitatud analüüsis kaheksakohalise CN-koodi tasemel esitatud andmetele kolme klaasfilamentkiust toodete kategooria, st tükeldatud kiu (CN 7019 11 00), heide (CN 7019 12 00) ja mattide (7019 14 00, 7019 15 00) kohta. Kuna Hiina valitsus ja Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, ei olnud komisjonil andmeid toote kontrollnumbri tasandil, sest need numbrid ei olnud analüüsimiseks kättesaadavad. Hindade andmed toote kontrollnumbri tasandil oleksid olnud täpsemad ning neid ei oleks mõjutanud võimalikud ebatäpsused tulenevalt sama kategooria klaasfilamentkiust toodete (nt erineva diameetriga tükeldatud kiud) hindade suurest varieeruvusest.

| (107) | Hoolimata sellest puudusest näitavad kättesaadavad faktid, et enamikul suurematel Hiinast pärit klaasfilamentkiu ekspordi sihtturgudel olid hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui liidu turul. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, mis põhineb turu suurusel ja varasematel kaubavoogudel, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse praegu teistele turgudele müüdavad märkimisväärsed kogused ümber liidu turule ning et Hiina olemasolev vaba tootmisvõimsuse võidakse suunata liidu turule. |
| --- | --- |

(107)

Hoolimata sellest puudusest näitavad kättesaadavad faktid, et enamikul suurematel Hiinast pärit klaasfilamentkiu ekspordi sihtturgudel olid hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui liidu turul. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, mis põhineb turu suurusel ja varasematel kaubavoogudel, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse praegu teistele turgudele müüdavad märkimisväärsed kogused ümber liidu turule ning et Hiina olemasolev vaba tootmisvõimsuse võidakse suunata liidu turule.

4.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (108) | Selleks et teha kindlaks impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamisel, analüüsis komisjon täiendavalt liidu turu atraktiivsust. Komisjon analüüsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud teatavate klaasfilamentkiust toodete ekspordiandmeid CN-koodi tasandil (48). |
| --- | --- |

(108)

Selleks et teha kindlaks impordi võimalik areng meetmete kehtetuks tunnistamisel, analüüsis komisjon täiendavalt liidu turu atraktiivsust. Komisjon analüüsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud teatavate klaasfilamentkiust toodete ekspordiandmeid CN-koodi tasandil (48).

48

| (109) | Analüüsitud andmed näitasid, et Hiina on suuruselt kolmas klaasfilamentkiust toodete liitu eksportija ning HRVst pärit eksport moodustab ligikaudu 13 % liitu suunatud koguimpordist (tähtsuselt esimesel ja teisel kohal on vastavalt Malaisia ja Egiptus). |
| --- | --- |

(109)

Analüüsitud andmed näitasid, et Hiina on suuruselt kolmas klaasfilamentkiust toodete liitu eksportija ning HRVst pärit eksport moodustab ligikaudu 13 % liitu suunatud koguimpordist (tähtsuselt esimesel ja teisel kohal on vastavalt Malaisia ja Egiptus).

| (110) | Komisjon täheldas, et klaasfilamentkiust toodete import suurenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mida kinnitab ka 5. jaos esitatud kahjuanalüüs. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon täheldas, et klaasfilamentkiust toodete import suurenes 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, mida kinnitab ka 5. jaos esitatud kahjuanalüüs.

| (111) | Liidu turu atraktiivsust kinnitavad ka Hiina eksportijate tehtud investeeringud kolmandates riikides, eelkõige Egiptuses, mis on suuruselt teine klaasfilamentkiust toodete eksportija Euroopas. Nagu subsiidiumivastases uurimises kindlaks tehti, suunatakse nendest tootmisrajatistest pärit tooted liidu turule ja need tooted on saavutanud ka olulise turuosa (49). Täpsemalt jätkavad Hiina tootjad HRVs oma tootmisvõimsuse laiendamist välismaal asuvates tootmisrajatistes. 2021. aasta märtsis teatas Jushi ühe Jushi Egypti olemasoleva ahju tootmisvõimsuse suurendamisest 40 000 tonni võrra ning 2021. aasta augustis uue 120 000 tonni suuruse tootmisvõimsusega ahju lisamisest, mille tulemusena on sealne tootmisvõimsus 2023. aastaks 360 000 tonni (50). Samal ajal teatas CPIC Bahrein 2021. aastal, et ta taaskäivitab ühe oma ahjudest suurema tootmisvõimsusega 100 000 tonni. Nagu eespool nimetatud hiljutise subsiidiumivastase uurimise käigus tuvastati, investeerisid Hiina tootjad Egiptuses asuvatesse rajatistesse konkreetselt selleks, et pääseda liidu turule, mis kinnitab liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(111)

Liidu turu atraktiivsust kinnitavad ka Hiina eksportijate tehtud investeeringud kolmandates riikides, eelkõige Egiptuses, mis on suuruselt teine klaasfilamentkiust toodete eksportija Euroopas. Nagu subsiidiumivastases uurimises kindlaks tehti, suunatakse nendest tootmisrajatistest pärit tooted liidu turule ja need tooted on saavutanud ka olulise turuosa (49). Täpsemalt jätkavad Hiina tootjad HRVs oma tootmisvõimsuse laiendamist välismaal asuvates tootmisrajatistes. 2021. aasta märtsis teatas Jushi ühe Jushi Egypti olemasoleva ahju tootmisvõimsuse suurendamisest 40 000 tonni võrra ning 2021. aasta augustis uue 120 000 tonni suuruse tootmisvõimsusega ahju lisamisest, mille tulemusena on sealne tootmisvõimsus 2023. aastaks 360 000 tonni (50). Samal ajal teatas CPIC Bahrein 2021. aastal, et ta taaskäivitab ühe oma ahjudest suurema tootmisvõimsusega 100 000 tonni. Nagu eespool nimetatud hiljutise subsiidiumivastase uurimise käigus tuvastati, investeerisid Hiina tootjad Egiptuses asuvatesse rajatistesse konkreetselt selleks, et pääseda liidu turule, mis kinnitab liidu turu atraktiivsust.

49

50

| (112) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 102, on liidu turg suuruselt teine sihtkoht Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordile, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 112 000 tonni, samal ajal kui liidu kogutarbimine oli samal perioodil 941 000 tonni (nagu on näidatud allpool tabelis 3). Liitu suunatud ekspordi tähtsus, liidu turu suurus ja Hiinast liitu suunatud ekspordi võimalik kasv on need tegurid, mis muudavad liidu turu Hiina eksportijate jaoks atraktiivseks. |
| --- | --- |

(112)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 102, on liidu turg suuruselt teine sihtkoht Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordile, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 112 000 tonni, samal ajal kui liidu kogutarbimine oli samal perioodil 941 000 tonni (nagu on näidatud allpool tabelis 3). Liitu suunatud ekspordi tähtsus, liidu turu suurus ja Hiinast liitu suunatud ekspordi võimalik kasv on need tegurid, mis muudavad liidu turu Hiina eksportijate jaoks atraktiivseks.

4.4.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (113) | Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et liitu eksporditakse märkimisväärses koguses klaasfilamentkiust tooteid. Võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud märkimisväärseid dumpingumarginaale, ei ole põhjust arvata, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping lõpeb. Seega on väga tõenäoline, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumisel dumping jätkub. |
| --- | --- |

(113)

Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et liitu eksporditakse märkimisväärses koguses klaasfilamentkiust tooteid. Võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud märkimisväärseid dumpingumarginaale, ei ole põhjust arvata, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping lõpeb. Seega on väga tõenäoline, et Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumisel dumping jätkub.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (114) | Vaatlusaluse perioodi alguses tootis liidus samasugust toodet üheksa tootjat, kellest üks suleti 2019. aastal. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(114)

Vaatlusaluse perioodi alguses tootis liidus samasugust toodet üheksa tootjat, kellest üks suleti 2019. aastal. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (115) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 594 500 tonni. Komisjon määras selle arvnäitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal, mis käsitleb liidu tootmisharu, näiteks taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. Nagu on märgitud põhjenduses 14, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 76 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(115)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 594 500 tonni. Komisjon määras selle arvnäitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal, mis käsitleb liidu tootmisharu, näiteks taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. Nagu on märgitud põhjenduses 14, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 76 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (116) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati andmete, taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks Eurostati andmete, taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal.

| (117) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Indeks | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(117)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

934 988

857 298

782 515

941 231

Indeks

Indeks

100

100

92

92

84

84

101

101

Allikas: Eurostat, taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

| (118) | Liidu tarbimine vähenes 2018.–2019. aastal –8 %, seejärel vähenes see 2020. aastal järsult –16 %. Tarbimise vähenemine 2020. aastal oli ajutine ja tulenes peamiselt COVID-19 pandeemiaga seotud üldistest valitsuse kehtestatud liikumispiirangutest. Mitu suurt liidu klaasfilamentkiust toodete kasutajat, sealhulgas merendus- ja ehitussektoris, pidid oma tootmist ajutiselt piirama või sellel lõpetama. Klaasfilamentkiust tooteid kasutavatest sektoritest oli mõju suurim autotööstuses, mis moodustab kuni 45 % ELi nõudlusest. See tööstusharu seiskus peaaegu täielikult. Sellegipoolest oli juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märgata nõudluse taastumist ja kasvu (+20 % võrreldes 2020. aastaga ja +1 % võrreldes 2018. aastaga). |
| --- | --- |

(118)

Liidu tarbimine vähenes 2018.–2019. aastal –8 %, seejärel vähenes see 2020. aastal järsult –16 %. Tarbimise vähenemine 2020. aastal oli ajutine ja tulenes peamiselt COVID-19 pandeemiaga seotud üldistest valitsuse kehtestatud liikumispiirangutest. Mitu suurt liidu klaasfilamentkiust toodete kasutajat, sealhulgas merendus- ja ehitussektoris, pidid oma tootmist ajutiselt piirama või sellel lõpetama. Klaasfilamentkiust tooteid kasutavatest sektoritest oli mõju suurim autotööstuses, mis moodustab kuni 45 % ELi nõudlusest. See tööstusharu seiskus peaaegu täielikult. Sellegipoolest oli juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märgata nõudluse taastumist ja kasvu (+20 % võrreldes 2020. aastaga ja +1 % võrreldes 2018. aastaga).

5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (119) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal, mida ta võrdles liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetega (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“). Impordi turuosa tehti kindlaks Eurostati andmete, taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal, mida ta võrdles liikmesriikide poolt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetega (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“). Impordi turuosa tehti kindlaks Eurostati andmete, taotluse esitaja esitatud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal.

| (120) | Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (tonnides) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Indeks | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Turuosa | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Indeks | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(120)

Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (tonnides)

49 596

49 997

46 455

61 005

Indeks

Indeks

100

100

101

101

94

94

123

123

Turuosa

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

112

112

122

122

Allikas: Eurostat, taotluse esitaja esitatud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

| (121) | HRVst pärit vaatlusaluse toote import vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud meetmete tulemusena (–6 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes import siiski kiiremini kui nõudlus (+31 % võrreldes 2020. aastaga ja +23 % võrreldes 2018. aastaga). Selle tulemusena suurenes HRV impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,5 %ni (2018. aastal oli see 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

HRVst pärit vaatlusaluse toote import vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud meetmete tulemusena (–6 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes import siiski kiiremini kui nõudlus (+31 % võrreldes 2020. aastaga ja +23 % võrreldes 2018. aastaga). Selle tulemusena suurenes HRV impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,5 %ni (2018. aastal oli see 5,3 %).

5.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (122) | Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks Eurostati andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks Eurostati andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal.

| (123) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Allikas: Eurostat. |

(123)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRV

1 058

1 046

931

1 363

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

129

129

Allikas: Eurostat.

Allikas

| (124) | HRVst pärit impordi keskmine hind ilma tollimaksudeta läbis langussuundumuse ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud perioodil liidu tootjate keskmisest hinnast pidevalt madalam. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasvas see siiski +46 % aastas ja ulatus 1 363 euroni tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hind kõrgem kui liidu tootjate keskmine hind (1 092 eurot tonni kohta) ja kõrgem kui liidu tootmisharu tootmiskulud (1 181 eurot tonni kohta). Kui lisada nendele hindadele impordijärgsed kulud ja kehtivad kombineeritud meetmed, siis vastavalt artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmetele eksportiva tootja kohta tegelikult makstud tollimaksude tasemel sisenes Hiinast pärit import liitu isegi hinnaga, mis oli 53 % kõrgem kui liidu tootmisharu hind. Hiinast pärit import ei põhjustanud seega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ega allasurumist. |
| --- | --- |

(124)

HRVst pärit impordi keskmine hind ilma tollimaksudeta läbis langussuundumuse ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud perioodil liidu tootjate keskmisest hinnast pidevalt madalam. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasvas see siiski +46 % aastas ja ulatus 1 363 euroni tonni kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see hind kõrgem kui liidu tootjate keskmine hind (1 092 eurot tonni kohta) ja kõrgem kui liidu tootmisharu tootmiskulud (1 181 eurot tonni kohta). Kui lisada nendele hindadele impordijärgsed kulud ja kehtivad kombineeritud meetmed, siis vastavalt artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi andmetele eksportiva tootja kohta tegelikult makstud tollimaksude tasemel sisenes Hiinast pärit import liitu isegi hinnaga, mis oli 53 % kõrgem kui liidu tootmisharu hind. Hiinast pärit import ei põhjustanud seega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ega allasurumist.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

| (125) | Peale HRV imporditi klaasfilamentkiust tooteid peamiselt sellistest muudest kolmandatest riikidest nagu Egiptus ja Malaisia. |
| --- | --- |

(125)

Peale HRV imporditi klaasfilamentkiust tooteid peamiselt sellistest muudest kolmandatest riikidest nagu Egiptus ja Malaisia.

| (126) | Liitu suunatud impordi koondmaht ning kolmandatest riikidest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 6


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Indeks | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Turuosa | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Indeks | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egiptus | Maht (tonnides) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Indeks | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Turuosa | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Indeks | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Ühendkuningriik | Maht (tonnides) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Indeks | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Turuosa | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Indeks | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Indeks | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Turuosa | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Indeks | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Kolmandad riigid kokku, v.a HRV | Maht (tonnides) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Indeks | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Turuosa | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Indeks | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Allikas: Eurostat |

(126)

Liitu suunatud impordi koondmaht ning kolmandatest riikidest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Malaisia

Maht (tonnides)

120 557

77 708

86 829

135 919

Indeks

Indeks

100

100

64

64

72

72

113

113

Turuosa

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

981

950

873

1 056

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

108

108

Egiptus

Maht (tonnides)

118 575

114 872

91 327

119 150

Indeks

Indeks

100

100

97

97

77

77

100

100

Turuosa

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

888

882

765

849

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

96

96

Ühendkuningriik

Maht (tonnides)

42 950

38 520

34 829

40 147

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

93

93

Turuosa

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 185

1 145

1 102

1 083

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

91

91

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

133 064

127 133

119 291

158 978

Indeks

Indeks

100

100

96

96

90

90

119

119

Turuosa

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 150

1 190

1 024

1 149

Indeks

Indeks

100

100

103

103

89

89

100

100

Kolmandad riigid kokku, v.a HRV

Maht (tonnides)

415 146

358 233

332 277

454 194

Indeks

Indeks

100

100

86

86

80

80

109

109

Turuosa

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 030

1 034

921

1 037

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

101

101

Allikas: Eurostat

Allikas

| (127) | Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 454 000 tonni ja selle turuosa oli 48 %. Veerand ehk 26 % kolmandatest riikidest pärit impordist tulenes Hiina suurenenud tootmisvõimsusest Egiptuses, kusjuures tasakaalustavad meetmed kehtisid alates 2020. aasta juunist. See Egiptusest pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,7 % liidu turust. Egiptusest pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

(127)

Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 454 000 tonni ja selle turuosa oli 48 %. Veerand ehk 26 % kolmandatest riikidest pärit impordist tulenes Hiina suurenenud tootmisvõimsusest Egiptuses, kusjuures tasakaalustavad meetmed kehtisid alates 2020. aasta juunist. See Egiptusest pärit import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,7 % liidu turust. Egiptusest pärit impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest oluliselt madalamad.

| (128) | Malaisiast pärines 30 % kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordist. See import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14,4 % liidu turust. Malaisia keskmised impordihinnad olid liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalamad. Tooteliikide alusel olid Malaisia hinnad (1 056 eurot tonni kohta) kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad, sest import koosnes ainult ühest tooteliigist (tükeldatud kiud), mille puhul oli liidu tootmisharu hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 015 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(128)

Malaisiast pärines 30 % kolmandatest riikidest (v.a Hiina) pärit impordist. See import moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14,4 % liidu turust. Malaisia keskmised impordihinnad olid liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalamad. Tooteliikide alusel olid Malaisia hinnad (1 056 eurot tonni kohta) kõrgemad kui liidu tootmisharu hinnad, sest import koosnes ainult ühest tooteliigist (tükeldatud kiud), mille puhul oli liidu tootmisharu hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 015 eurot tonni kohta.

| (129) | Ühendkuningriigist pärit importi, mis moodustas kogu vaatlusalusel perioodil ligikaudu 4,5 % liidu turust, müüdi liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega üksnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(129)

Ühendkuningriigist pärit importi, mis moodustas kogu vaatlusalusel perioodil ligikaudu 4,5 % liidu turust, müüdi liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega üksnes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (130) | Muudest kolmandatest riikidest pärit import vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud meetmete tõttu (–10 %) ja suurenes 2021. aastal (+33 % võrreldes 2020. aastaga ja +19 % võrreldes 2018. aastaga). Muude kolmandate riikide impordihinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadest kõrgemad. |
| --- | --- |

(130)

Muudest kolmandatest riikidest pärit import vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud meetmete tõttu (–10 %) ja suurenes 2021. aastal (+33 % võrreldes 2020. aastaga ja +19 % võrreldes 2018. aastaga). Muude kolmandate riikide impordihinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadest kõrgemad.

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (131) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(131)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (132) | Nagu põhjenduses 14 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(132)

Nagu põhjenduses 14 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (133) | Kahju kindlakstegemisel tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(133)

Kahju kindlakstegemisel tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (134) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(134)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (135) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(135)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

5.5.2.1.   Üldine märkus

| (136) | Liidu tootmisharu majanduslikku olukorda iseloomustas kogu vaatlusalusel perioodil langussuundumus. Alates 2020. aastast halvenes liidu tootmisharu olukord järsult ning COVID-19ga seotud liikumispiirangute ja neist tuleneva kasutajate tegevuse peatamise tõttu ei suutnud see 2021. aastal (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) täielikult taastuda. |
| --- | --- |

(136)

Liidu tootmisharu majanduslikku olukorda iseloomustas kogu vaatlusalusel perioodil langussuundumus. Alates 2020. aastast halvenes liidu tootmisharu olukord järsult ning COVID-19ga seotud liikumispiirangute ja neist tuleneva kasutajate tegevuse peatamise tõttu ei suutnud see 2021. aastal (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) täielikult taastuda.

5.5.2.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (137) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Indeks | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed. |

(137)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

650 509

621 145

503 135

594 464

Indeks

Indeks

100

100

95

95

77

77

91

91

Tootmisvõimsus (tonnides)

702 599

720 257

718 735

684 618

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

97

97

Tootmisvõimsuse rakendamine

93  %

86  %

70  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

76

76

94

94

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed.

Allikas

| (138) | Liidu tootmine vähenes 2018.–2020. aastal 23 %, seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes taas 18 %, mis tähendab, et kogu vaatlusalusel perioodil oli langus 9 %. |
| --- | --- |

(138)

Liidu tootmine vähenes 2018.–2020. aastal 23 %, seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes taas 18 %, mis tähendab, et kogu vaatlusalusel perioodil oli langus 9 %.

| (139) | Liidu tootmisharu suurendas 2019. aastal renoveerimise raames oma tootmisvõimsust (klaasfilamentkiu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et renoveerida ahje korrapäraste ajavahemike järel ja jätkata oma tegevust). Üks liidu tootja pidi aga oma tootmisüksuse 2019. aasta suvel alaliselt sulgema. Kokkuvõttes vähenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(139)

Liidu tootmisharu suurendas 2019. aastal renoveerimise raames oma tootmisvõimsust (klaasfilamentkiu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et renoveerida ahje korrapäraste ajavahemike järel ja jätkata oma tegevust). Üks liidu tootja pidi aga oma tootmisüksuse 2019. aasta suvel alaliselt sulgema. Kokkuvõttes vähenes tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (140) | Tootmisvõimsuse rakendamine muutus vastavalt muutustele tootmises ja tootmisvõimsuses, st vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud piirangute tõttu 70 %-le. Pärast piirangute kaotamist suurenes tootmisvõimsuse rakendamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87 %ni. Siiski ei suutnud liidu tootjad kasutamata tootmisvõimsuse taaskäivitamisel pärast COVID-19ga seotud piirangute lõppu oma tootmist tehniliste piirangute tõttu piisavalt suurendada, et COVID-19-järgset kasvavat nõudlust õigeaegselt rahuldada. |
| --- | --- |

(140)

Tootmisvõimsuse rakendamine muutus vastavalt muutustele tootmises ja tootmisvõimsuses, st vähenes 2020. aastal COVID-19ga seotud piirangute tõttu 70 %-le. Pärast piirangute kaotamist suurenes tootmisvõimsuse rakendamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87 %ni. Siiski ei suutnud liidu tootjad kasutamata tootmisvõimsuse taaskäivitamisel pärast COVID-19ga seotud piirangute lõppu oma tootmist tehniliste piirangute tõttu piisavalt suurendada, et COVID-19-järgset kasvavat nõudlust õigeaegselt rahuldada.

5.5.2.3.   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (141) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Turuosa | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Indeks | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed |

(141)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul

470 246

449 068

403 784

426 032

Indeks

Indeks

100

100

95

95

86

86

91

91

Turuosa

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Indeks

Indeks

100

100

104

104

103

103

90

90

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

Allikas

| (142) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 2018.–2020. aastal 14 %, seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes 6 %, mis tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli langus 9 %. |
| --- | --- |

(142)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 2018.–2020. aastal 14 %, seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes 6 %, mis tähendab, et vaatlusalusel perioodil oli langus 9 %.

| (143) | See suundumus näitab, et liidu tootmisharu ei saanud suurenenud nõudlusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täit kasu, sest kasutamata tootmisvõimsuse taaskäivitamisel pärast COVID-19ga seotud piirangute lõppu esinesid tehnilised piirangud, nagu on selgitatud põhjenduses 140. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusaluse perioodi lõpus 45,3 %ni, mis tähendab, et perioodi algusega võrreldes vähenes turuosa 5 protsendipunkti. Sellest 5,0 protsendipunktist võttis Hiinast pärit import üle 1,2 protsendipunkti ja muud kolmandad riigid 3,8 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(143)

See suundumus näitab, et liidu tootmisharu ei saanud suurenenud nõudlusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täit kasu, sest kasutamata tootmisvõimsuse taaskäivitamisel pärast COVID-19ga seotud piirangute lõppu esinesid tehnilised piirangud, nagu on selgitatud põhjenduses 140. Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusaluse perioodi lõpus 45,3 %ni, mis tähendab, et perioodi algusega võrreldes vähenes turuosa 5 protsendipunkti. Sellest 5,0 protsendipunktist võttis Hiinast pärit import üle 1,2 protsendipunkti ja muud kolmandad riigid 3,8 protsendipunkti.

5.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (144) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed. |

(144)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

3 426

3 387

3 130

3 101

Indeks

Indeks

100

100

99

99

91

91

91

91

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

190

183

161

192

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

101

101

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed.

Allikas

| (145) | Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Tootlikkus muutus vastavalt muutustele tootmises ja tööhõives, st see vähenes 2018.–2020. aastal 15 % ning seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes 19 %. |
| --- | --- |

(145)

Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %. Tootlikkus muutus vastavalt muutustele tootmises ja tööhõives, st see vähenes 2018.–2020. aastal 15 % ning seejärel 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal see suurenes 19 %.

5.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (146) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et sõltuvalt vaatlusalusest klaasfilamentkiust toodete kategooriast oli dumpingumarginaal vahemikus 50–54 %. Kehtivad kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed võisid tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule leevendada, kuid liidu tootmisharu ei suutnud siiski oma turuosa säilitada ja tema hinnad jäid madalaks, isegi kui seda võisid mõjutada muud tegurid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 168–173. Seetõttu võib järeldada, et liidu tootmisharu ei suutnud veel varasemast dumpingust taastuda. |
| --- | --- |

(146)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et sõltuvalt vaatlusalusest klaasfilamentkiust toodete kategooriast oli dumpingumarginaal vahemikus 50–54 %. Kehtivad kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed võisid tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule leevendada, kuid liidu tootmisharu ei suutnud siiski oma turuosa säilitada ja tema hinnad jäid madalaks, isegi kui seda võisid mõjutada muud tegurid, nagu on kirjeldatud põhjendustes 168–173. Seetõttu võib järeldada, et liidu tootmisharu ei suutnud veel varasemast dumpingust taastuda.

5.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

5.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (147) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Ühiku tootmiskulu | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Indeks | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(147)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul

1 090

1 057

1 009

1 092

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

100

100

Ühiku tootmiskulu

1 045

1 063

1 217

1 181

Indeks

Indeks

100

100

102

102

116

116

113

113

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

| (148) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele püsis vaatlusalusel perioodil sarnasel tasemel ja oli 2019.–2021. aastal tootmiskulude tasemest madalam. Nagu eelmise sama toote uurimise käigus kindlaks tehti, (51) oli liidu tootjate suutmatus tõsta vaatlusaluse perioodi jooksul hindu, mis on samaväärne hindade allasurumise olukorraga, tingitud Hiina eksportijate turukäitumisest ja hinnasurvest läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel ning klaasfilamentkiu impordist, mis pärines Hiina tootjatelt, kes asuvad väljaspool Hiinat (nagu Egiptus) ja kelle impordihinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootjate müügihinnast oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

(148)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele püsis vaatlusalusel perioodil sarnasel tasemel ja oli 2019.–2021. aastal tootmiskulude tasemest madalam. Nagu eelmise sama toote uurimise käigus kindlaks tehti, (51) oli liidu tootjate suutmatus tõsta vaatlusaluse perioodi jooksul hindu, mis on samaväärne hindade allasurumise olukorraga, tingitud Hiina eksportijate turukäitumisest ja hinnasurvest läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel ning klaasfilamentkiu impordist, mis pärines Hiina tootjatelt, kes asuvad väljaspool Hiinat (nagu Egiptus) ja kelle impordihinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootjate müügihinnast oluliselt madalamad.

51

| (149) | Hoolimata sellest, et Hiina eksport sisenes liidu turule liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt kõrgemate hindadega, suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina turuosa endiselt nõudluse järsu suurenemise tõttu pärast enamiku COVID-19ga seotud meetmete kaotamist liidus, mille tulemusena suurenes tootmine tootmisahela järgmise etapi klaasfilamentkiust toodete kasutajate eri tasanditel. Tootmiseks ja ammendunud varude taastamiseks oli vaja materjale kõikidel tasanditel. Samal ajal ei saanud liidu tootmisharu sellisest paranenud turuolukorrast täit kasu, kuna kasutajatega olid sõlmitud ühe-/kaheaastased lepingud, samal ajal kui Hiina klaasfilamentkiu tootjad tarnivad tooteid hetkehindadega. See takistas liidu tootjatel oma hindu tõsta kooskõlas klaasfilamentkiust toodete hinnataseme tõusuga turul. Liidu tootjad said oma müügihindu tõsta alles läbivaatamisega seotud uurimisperioodi neljandas kvartalis, tuginedes kasutajatega sõlmitud lepingutes sätestatud korrigeerimisklauslitele. |
| --- | --- |

(149)

Hoolimata sellest, et Hiina eksport sisenes liidu turule liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt kõrgemate hindadega, suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina turuosa endiselt nõudluse järsu suurenemise tõttu pärast enamiku COVID-19ga seotud meetmete kaotamist liidus, mille tulemusena suurenes tootmine tootmisahela järgmise etapi klaasfilamentkiust toodete kasutajate eri tasanditel. Tootmiseks ja ammendunud varude taastamiseks oli vaja materjale kõikidel tasanditel. Samal ajal ei saanud liidu tootmisharu sellisest paranenud turuolukorrast täit kasu, kuna kasutajatega olid sõlmitud ühe-/kaheaastased lepingud, samal ajal kui Hiina klaasfilamentkiu tootjad tarnivad tooteid hetkehindadega. See takistas liidu tootjatel oma hindu tõsta kooskõlas klaasfilamentkiust toodete hinnataseme tõusuga turul. Liidu tootjad said oma müügihindu tõsta alles läbivaatamisega seotud uurimisperioodi neljandas kvartalis, tuginedes kasutajatega sõlmitud lepingutes sätestatud korrigeerimisklauslitele.

| (150) | Keskmine ühiku tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil +13 %. Suur kasv (+16 %) tulenes tootmisvõimsuse ajutisest mittekasutamisest COVID-19ga seotud liikumispiirangute tõttu klaasfilamentkiudu kasutavates tootmisharudes 2020. aastal (see tootmisharu on püsikulude suure osakaalu tõttu väga tundlik tootmismahtude kõikumise suhtes). Isegi kui tootmisüksused hakkasid tootmisvõimsust taas optimaalselt rakendama, olid keskmised kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil energia ja teatavate toorainete hindade järsu tõusu tõttu (nimelt roodiumist ja plaatinast valmistatud filjeerid) (52) suuremad kui 2018. ja 2019. aastal. |
| --- | --- |

(150)

Keskmine ühiku tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil +13 %. Suur kasv (+16 %) tulenes tootmisvõimsuse ajutisest mittekasutamisest COVID-19ga seotud liikumispiirangute tõttu klaasfilamentkiudu kasutavates tootmisharudes 2020. aastal (see tootmisharu on püsikulude suure osakaalu tõttu väga tundlik tootmismahtude kõikumise suhtes). Isegi kui tootmisüksused hakkasid tootmisvõimsust taas optimaalselt rakendama, olid keskmised kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil energia ja teatavate toorainete hindade järsu tõusu tõttu (nimelt roodiumist ja plaatinast valmistatud filjeerid) (52) suuremad kui 2018. ja 2019. aastal.

52

5.5.3.2.   Tööjõukulud

| (151) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(151)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

57 703

58 366

58 311

62 186

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

108

108

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (152) | Keskmine tööjõukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 8 % võrra. |
| --- | --- |

(152)

Keskmine tööjõukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 8 % võrra.

5.5.3.3.   Varud

| (153) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Indeks | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Indeks | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(153)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Varud

Varud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

86 975

86 773

42 269

46 957

Indeks

Indeks

100

100

100

100

49

49

54

54

Lõppvarud protsendina toodangust

19  %

19  %

11  %

10  %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

61

61

55

55

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

| (154) | Varud olid 2018. ja 2019. aastal tavapärasel tasemel, kuid vähenesid 2020. aastal poole võrra ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nii madalal tasemel. Liidu tootmisharu pidi valitsuse kehtestatud liikumispiirangute tõttu müüma märkimisväärses koguses varusid, kuna 2020. aastal oli tootmine COVID-19ga seotud piirangute tõttu endiselt takistatud. Nõudluse suurenemine 2021. aastal, üleilmne nappus ja tarneahela katkestused takistasid omakorda äriühingutel varusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärasel tasemel taastada. Seega ei saadud varude tavapärast taset taastada ja varud moodustasid vaid 10 % toodangust, mis on peaaegu pool vähem kui vaatlusaluse perioodi alguses. |
| --- | --- |

(154)

Varud olid 2018. ja 2019. aastal tavapärasel tasemel, kuid vähenesid 2020. aastal poole võrra ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nii madalal tasemel. Liidu tootmisharu pidi valitsuse kehtestatud liikumispiirangute tõttu müüma märkimisväärses koguses varusid, kuna 2020. aastal oli tootmine COVID-19ga seotud piirangute tõttu endiselt takistatud. Nõudluse suurenemine 2021. aastal, üleilmne nappus ja tarneahela katkestused takistasid omakorda äriühingutel varusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärasel tasemel taastada. Seega ei saadud varude tavapärast taset taastada ja varud moodustasid vaid 10 % toodangust, mis on peaaegu pool vähem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

| (155) | Üks valimisse kaasatud liidu tootja märkas saadud lõplike järelduste avalikustamisel, et tema varude tasemes oli tehtud tehniline viga. Varude suurust korrigeeriti. Varudega seotud üldine suundumus ei olnud muutunud. |
| --- | --- |

(155)

Üks valimisse kaasatud liidu tootja märkas saadud lõplike järelduste avalikustamisel, et tema varude tasemes oli tehtud tehniline viga. Varude suurust korrigeeriti. Varudega seotud üldine suundumus ei olnud muutunud.

5.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (156) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Indeks | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Rahavoog (eurodes) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Indeks | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Investeeringud (eurodes) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Indeks | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Investeeringutasuvus | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Indeks | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(156)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Indeks

Indeks

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Rahavoog (eurodes)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Indeks

Indeks

100

100

94

94

14

14

42

42

Investeeringud (eurodes)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Indeks

Indeks

100

100

56

56

65

65

59

59

Investeeringutasuvus

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Indeks

Indeks

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas

| (157) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(157)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (158) | Kasvavad keskmised kulud ja suutmatus keskmist hinda tõsta põhjustasid liidu tootmisharu kahjumi vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Aastatel 2018–2019 vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus 6,2 %-lt 2,1 %-le, millele järgnes 2020. aastal märkimisväärne langus –17,6 %-le. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu endiselt kahjumis (–3,6 %), kuid vähemal määral kui sellele eelneval aastal. |
| --- | --- |

(158)

Kasvavad keskmised kulud ja suutmatus keskmist hinda tõsta põhjustasid liidu tootmisharu kahjumi vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal. Aastatel 2018–2019 vähenes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus 6,2 %-lt 2,1 %-le, millele järgnes 2020. aastal märkimisväärne langus –17,6 %-le. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu endiselt kahjumis (–3,6 %), kuid vähemal määral kui sellele eelneval aastal.

| (159) | Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust iseseisvalt rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga. 2018. aastal oli rahavoog 52 miljonit eurot, kuid vähenes 2019. aastal 29 miljoni euroni ja kukkus seejärel järsult 2020. aastal 0,5 miljoni euroni ning kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 31 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra. |
| --- | --- |

(159)

Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust iseseisvalt rahastada. Netorahavoo puhul oli suundumus sarnane kasumlikkuse omaga. 2018. aastal oli rahavoog 52 miljonit eurot, kuid vähenes 2019. aastal 29 miljoni euroni ja kukkus seejärel järsult 2020. aastal 0,5 miljoni euroni ning kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 31 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra.

| (160) | Üks valimisse kaasatud liidu tootja märkas saadud lõplike järelduste avalikustamisel, et tema rahavoo tasemes oli tehtud tehniline viga. Rahavoo suurust korrigeeriti. Seega oli rahavoog 2018. aastal 52 miljonit eurot, kuid vähenes 2019. aastal 48,7 miljoni euroni ja kukkus seejärel järsult 2020. aastal 7,4 miljoni euroni ning kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 21 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra, st suundumus jäi samaks. |
| --- | --- |

(160)

Üks valimisse kaasatud liidu tootja märkas saadud lõplike järelduste avalikustamisel, et tema rahavoo tasemes oli tehtud tehniline viga. Rahavoo suurust korrigeeriti. Seega oli rahavoog 2018. aastal 52 miljonit eurot, kuid vähenes 2019. aastal 48,7 miljoni euroni ja kukkus seejärel järsult 2020. aastal 7,4 miljoni euroni ning kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 21 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil rohkem kui poole võrra, st suundumus jäi samaks.

| (161) | Liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et ta suudaks renoveerida ahje korrapärase ajavahemiku järel ja jätkata oma tegevust. Vähese netorahavoo tõttu vähenesid investeeringud siiski 52 miljonilt eurolt 2018. aastal 29 miljonile eurole 2019. aastal, kuid suurenesid järgnevatel aastatel rohkem kui 30 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 41 %. |
| --- | --- |

(161)

Liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et ta suudaks renoveerida ahje korrapärase ajavahemiku järel ja jätkata oma tegevust. Vähese netorahavoo tõttu vähenesid investeeringud siiski 52 miljonilt eurolt 2018. aastal 29 miljonile eurole 2019. aastal, kuid suurenesid järgnevatel aastatel rohkem kui 30 miljoni euroni. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 41 %.

| (162) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus vähenes 10 %-lt 2018. aastal 6,2 %-le 2019. aastal ning vähenes 2020. aastal järsult veelgi (–16,3 %-le). Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –3,1 %. |
| --- | --- |

(162)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus vähenes 10 %-lt 2018. aastal 6,2 %-le 2019. aastal ning vähenes 2020. aastal järsult veelgi (–16,3 %-le). Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil –3,1 %.

5.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (163) | Liidu tootmisharu kasum kahanes vaatlusalusel perioodil märgatavalt: kui 2018. aastal oli kasum 6,2 %, siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kahjum –3,6 %. Negatiivne kasumlikkus näitab, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga ebakindel. |
| --- | --- |

(163)

Liidu tootmisharu kasum kahanes vaatlusalusel perioodil märgatavalt: kui 2018. aastal oli kasum 6,2 %, siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kahjum –3,6 %. Negatiivne kasumlikkus näitab, et liidu tootmisharu olukord oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga ebakindel.

| (164) | Vähenevad müügimahud koos langevate hindadega tõid kaasa kõigi tulemuslikkusnäitajate halvenemise. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu oma turuosast teatava osa ja sellel oli halb mõju kasumlikkusele. Lisaks kantud kahjumile vähenesid ka tööhõive ja tootmisvõimsuse rakendamine. Lõppvarusid ei suudetud taastada nende tavapärasel tasemel. Rahavoog vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aastaga võrreldes 62 %. Investeeringutasuvus langes 2018. aasta 10 %-lt –3,1 %-le. |
| --- | --- |

(164)

Vähenevad müügimahud koos langevate hindadega tõid kaasa kõigi tulemuslikkusnäitajate halvenemise. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu oma turuosast teatava osa ja sellel oli halb mõju kasumlikkusele. Lisaks kantud kahjumile vähenesid ka tööhõive ja tootmisvõimsuse rakendamine. Lõppvarusid ei suudetud taastada nende tavapärasel tasemel. Rahavoog vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aastaga võrreldes 62 %. Investeeringutasuvus langes 2018. aasta 10 %-lt –3,1 %-le.

| (165) | Vähenev tootmine avaldas tootmisharule märkimisväärset mõju, mis kajastus kahjumlikus olukorras aastatel 2020–2021, kuna püsikulud olid suured ja tootmist ei olnud võimalik paindlikult vähendada, sest selles konkreetses tootmisprotsessis peavad ahjud töötama täisvõimsusega. |
| --- | --- |

(165)

Vähenev tootmine avaldas tootmisharule märkimisväärset mõju, mis kajastus kahjumlikus olukorras aastatel 2020–2021, kuna püsikulud olid suured ja tootmist ei olnud võimalik paindlikult vähendada, sest selles konkreetses tootmisprotsessis peavad ahjud töötama täisvõimsusega.

| (166) | Isegi sellistes ebasoodsates tingimustes oli vaja teha pidevaid investeeringuid, peamiselt selleks, et vahetada välja ahjud, mille tööiga on rangelt piiratud. See pani tootjad täiendava rahalise surve alla. |
| --- | --- |

(166)

Isegi sellistes ebasoodsates tingimustes oli vaja teha pidevaid investeeringuid, peamiselt selleks, et vahetada välja ahjud, mille tööiga on rangelt piiratud. See pani tootjad täiendava rahalise surve alla.

| (167) | Eespool esitatud fakte arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(167)

Eespool esitatud fakte arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (168) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. |
| --- | --- |

(168)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

| (169) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel andis ELi turul hinnasurvet avaldav Hiina import selgelt oma panuse liidu tootmisharu kahjustavasse olukorda. Võttes aga arvesse Hiina impordi mittekahjustavaid hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil need olid liidu tootmisharu müügihindadest ja tootmiskuludest palju kõrgemad ega avaldanud seega liidu tootmisharule survet, analüüsis komisjon, kas kahju põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. Need tegurid olid järgmised: Egiptusest pärit import, mis tulenes Hiina tootmisvõimsuse suurendamisest; tootmiskulude suurenemine liidus; kasutajatega sõlmitud lepingute tingimused. |
| --- | --- |

(169)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel andis ELi turul hinnasurvet avaldav Hiina import selgelt oma panuse liidu tootmisharu kahjustavasse olukorda. Võttes aga arvesse Hiina impordi mittekahjustavaid hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil need olid liidu tootmisharu müügihindadest ja tootmiskuludest palju kõrgemad ega avaldanud seega liidu tootmisharule survet, analüüsis komisjon, kas kahju põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. Need tegurid olid järgmised: Egiptusest pärit import, mis tulenes Hiina tootmisvõimsuse suurendamisest; tootmiskulude suurenemine liidus; kasutajatega sõlmitud lepingute tingimused.

| (170) | Hiinast väljaspool, nimelt Egiptuses asuvate klaasfilamentkiu tootjate turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 12,7 % ning nende impordihinnad olid teistes riikides ja liidu tootmisharus täheldatud hinnast tunduvalt madalamad. Seega avaldasid väljaspool Hiinat asuvad Hiina klaasfilamentkiu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul hinnasurvet. See järeldus on kooskõlas sama toodet käsitleva eelmise uurimisega (53). |
| --- | --- |

(170)

Hiinast väljaspool, nimelt Egiptuses asuvate klaasfilamentkiu tootjate turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 12,7 % ning nende impordihinnad olid teistes riikides ja liidu tootmisharus täheldatud hinnast tunduvalt madalamad. Seega avaldasid väljaspool Hiinat asuvad Hiina klaasfilamentkiu tootjad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul hinnasurvet. See järeldus on kooskõlas sama toodet käsitleva eelmise uurimisega (53).

53

| (171) | Lisaks sellele, nagu eespool põhjenduses 149 selgitatud, võimaldas COVID-19 pandeemiaga seotud valitsuse meetmetest tingitud üleilmne nappus liidu tootmisharul hakata vaatlusaluse perioodi teisel poolel (2020. aasta – läbivaatamisega seotud uurimisperiood) müügipoolel taastuma, kuid samal ajal pidi ta toime tulema suurenenud tootmiskuludega, näiteks suuremate püsikuludega, mis tulenesid tootmisvõimsuse ajutisest mittekasutamisest COVID-19ga seotud liikumispiirangute tõttu klaasfilamentkiudu kasutavates tootmisharudes, ning suurenenud energia- ja teatavate toorainete kuludega. Liidu tootmisharu ei suutnud siiski oma tootmismahtu kohe oluliselt suurendada, sest kasutamata seisnud tootmisvõimsuse taaskäivitamiseks kulus aega. Selle tulemusena olid kasutajad ELis ajutiselt sunnitud ostma Hiinast imporditud kaupu palju kõrgemate hindadega ning seetõttu suurenes Hiina turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,5 %-ni. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks sellele, nagu eespool põhjenduses 149 selgitatud, võimaldas COVID-19 pandeemiaga seotud valitsuse meetmetest tingitud üleilmne nappus liidu tootmisharul hakata vaatlusaluse perioodi teisel poolel (2020. aasta – läbivaatamisega seotud uurimisperiood) müügipoolel taastuma, kuid samal ajal pidi ta toime tulema suurenenud tootmiskuludega, näiteks suuremate püsikuludega, mis tulenesid tootmisvõimsuse ajutisest mittekasutamisest COVID-19ga seotud liikumispiirangute tõttu klaasfilamentkiudu kasutavates tootmisharudes, ning suurenenud energia- ja teatavate toorainete kuludega. Liidu tootmisharu ei suutnud siiski oma tootmismahtu kohe oluliselt suurendada, sest kasutamata seisnud tootmisvõimsuse taaskäivitamiseks kulus aega. Selle tulemusena olid kasutajad ELis ajutiselt sunnitud ostma Hiinast imporditud kaupu palju kõrgemate hindadega ning seetõttu suurenes Hiina turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,5 %-ni.

| (172) | Peale selle, nagu eespool põhjenduses 150 selgitatud, olid liidu tootmisharul kasutajatega pikaajalised lepingud ja seetõttu ta ei saanud oma müügihindu kohe tõsta, et saada kasu paranenud turuolukorrast ja Hiina kahjustavate hindade puudumisest. Teisalt oli Hiina klaasfilamentkiu tootjatel paindlikkus tarnida tooteid hetkehindadega ja nad tõstsid seega hindu vastavalt turutasemele. Selle tulemusena olid kõik liidu tootmisharu finantsalased tulemusnäitajad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed. |
| --- | --- |

(172)

Peale selle, nagu eespool põhjenduses 150 selgitatud, olid liidu tootmisharul kasutajatega pikaajalised lepingud ja seetõttu ta ei saanud oma müügihindu kohe tõsta, et saada kasu paranenud turuolukorrast ja Hiina kahjustavate hindade puudumisest. Teisalt oli Hiina klaasfilamentkiu tootjatel paindlikkus tarnida tooteid hetkehindadega ja nad tõstsid seega hindu vastavalt turutasemele. Selle tulemusena olid kõik liidu tootmisharu finantsalased tulemusnäitajad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed.

| (173) | Eespool märgitut arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud kahju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saa seostada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga ning et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõjutasid liidu tootmisharu kahjustavat olukorda muud tegurid eraldiseisvalt või koos arvestatuna, leevendades põhjuslikku seost Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(173)

Eespool märgitut arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud kahju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saa seostada Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga ning et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõjutasid liidu tootmisharu kahjustavat olukorda muud tegurid eraldiseisvalt või koos arvestatuna, leevendades põhjuslikku seost Hiina impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (174) | Komisjon hindas seejärel kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon hindas seejärel kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosust dumpinguvastaste meetmete aegumise korral.

7.   HIINAST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI PÕHJUSTATUD KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

HIINAST PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI PÕHJUSTATUD KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (175) | Selleks et hinnata Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosust, uuris komisjon järgmisi tegureid: a) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase dumpinguvastaste meetmete puudumisel, b) liidu turu atraktiivsus, c) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(175)

Selleks et hinnata Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosust, uuris komisjon järgmisi tegureid: a) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase dumpinguvastaste meetmete puudumisel, b) liidu turu atraktiivsus, c) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus.

7.1.1.   Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase dumpinguvastaste meetmete puudumisel

Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase dumpinguvastaste meetmete puudumisel

| (176) | Uurimine on näidanud, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi CIF-hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi viimasel aastal, st 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, märkimisväärselt (+46 %). See kasv oli aga peamiselt tingitud veokulude erakorralisest suurenemisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina hinnanguline tehasehind tõusis ajavahemikus 2020–2021 ainult 5 % ja oli umbes 907 eurot tonni kohta, mis on tunduvalt madalam kui liidu tootjate keskmine tehasehind (1 092 eurot tonni kohta). Kui veokulud oleksid püsinud 2020.–2021. aastal muutumatuna, oleks Hiina import (ilma tollimaksudeta) löönud liidu tootmisharu hinnad 21,1 % alla ja impordihind oleks jäänud liidu tootmisharu tootmiskuludest madalamaks, nagu täheldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel. |
| --- | --- |

(176)

Uurimine on näidanud, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi CIF-hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi viimasel aastal, st 2020. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, märkimisväärselt (+46 %). See kasv oli aga peamiselt tingitud veokulude erakorralisest suurenemisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina hinnanguline tehasehind tõusis ajavahemikus 2020–2021 ainult 5 % ja oli umbes 907 eurot tonni kohta, mis on tunduvalt madalam kui liidu tootjate keskmine tehasehind (1 092 eurot tonni kohta). Kui veokulud oleksid püsinud 2020.–2021. aastal muutumatuna, oleks Hiina import (ilma tollimaksudeta) löönud liidu tootmisharu hinnad 21,1 % alla ja impordihind oleks jäänud liidu tootmisharu tootmiskuludest madalamaks, nagu täheldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastatel.

| (177) | Lisaks suurenesid veokulud erakorraliselt ja ajutiselt, tõustes ajavahemikus 2020–2021 seitse korda, samas kui 2022. aasta novembris vähenesid need 2020. aasta esialgsele tasemele (54). Selle tulemusena langes 2022. aasta novembris ka Hiina impordihind ja 2023. aasta alguses oli Hiinast pärit impordi CIF-hind tagasi liidu tootmisharu hinna tasemel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nimelt oli see 1 093 eurot tonni kohta. Tegelikult lõid Hiina impordihinnad 2023. aasta alguses taas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgseid hindu 14,9 % alla ning olid oluliselt madalamad kui liidu tootmisharu tootmiskulud nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2022. aastal keskmiselt 1 181 eurot tonni kohta) kui ka pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (2022. aastal keskmiselt 1 445 eurot tonni kohta) (55). |
| --- | --- |

(177)

Lisaks suurenesid veokulud erakorraliselt ja ajutiselt, tõustes ajavahemikus 2020–2021 seitse korda, samas kui 2022. aasta novembris vähenesid need 2020. aasta esialgsele tasemele (54). Selle tulemusena langes 2022. aasta novembris ka Hiina impordihind ja 2023. aasta alguses oli Hiinast pärit impordi CIF-hind tagasi liidu tootmisharu hinna tasemel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nimelt oli see 1 093 eurot tonni kohta. Tegelikult lõid Hiina impordihinnad 2023. aasta alguses taas liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgseid hindu 14,9 % alla ning olid oluliselt madalamad kui liidu tootmisharu tootmiskulud nii läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (2022. aastal keskmiselt 1 181 eurot tonni kohta) kui ka pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (2022. aastal keskmiselt 1 445 eurot tonni kohta) (55).

54

55

| (178) | Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi CIF-hinnad tõusid suurenenud veokulude tõttu ajutiselt, kuid kui need kulud vähenesid 2022. aasta novembris esialgsele tasemele, hakkasid impordihinnad naasma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi eelsele tasemele, põhjustades liidu tootmisharu hindade märkimisväärse allalöömise ja allasurumise. Võttes arvesse Hiina impordihindade erakorralist ja ajutist tõusu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning nende arengut pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel põhjustaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnatase liidu tootmisharu hinna allalöömise ja allasurumise. |
| --- | --- |

(178)

Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi CIF-hinnad tõusid suurenenud veokulude tõttu ajutiselt, kuid kui need kulud vähenesid 2022. aasta novembris esialgsele tasemele, hakkasid impordihinnad naasma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi eelsele tasemele, põhjustades liidu tootmisharu hindade märkimisväärse allalöömise ja allasurumise. Võttes arvesse Hiina impordihindade erakorralist ja ajutist tõusu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning nende arengut pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel põhjustaks Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnatase liidu tootmisharu hinna allalöömise ja allasurumise.

7.1.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (179) | Liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest atraktiivne, võttes arvesse liidu tarbimise taset ja kõrgemat hinnataset liidus võrreldes muude peamiste Hiinast pärit ekspordi sihtkohtadega. Andmebaasi Global Trade Atlase ekspordistatistika (56) näitas, et Hiinast liitu suunatud ekspordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmiselt 26 % kõrgemad kui Hiinast kolmele suurimale eksporditurule (Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea ja India, v.a liit) suunatud ekspordi hinnad. See muudab liidu turu muude kolmandate riikide turgudega võrreldes tulusamaks sihtkohaks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu turg juba suuruselt teine Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete ekspordi sihtkoht. Lisaks on Hiina Malaisia ja Egiptuse järel suuruselt kolmas klaasfilamentkiust toodete liitu eksportija. |
| --- | --- |

(179)

Liidu turg on oma suuruse ja hindade poolest atraktiivne, võttes arvesse liidu tarbimise taset ja kõrgemat hinnataset liidus võrreldes muude peamiste Hiinast pärit ekspordi sihtkohtadega. Andmebaasi Global Trade Atlase ekspordistatistika (56) näitas, et Hiinast liitu suunatud ekspordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmiselt 26 % kõrgemad kui Hiinast kolmele suurimale eksporditurule (Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea ja India, v.a liit) suunatud ekspordi hinnad. See muudab liidu turu muude kolmandate riikide turgudega võrreldes tulusamaks sihtkohaks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu turg juba suuruselt teine Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete ekspordi sihtkoht. Lisaks on Hiina Malaisia ja Egiptuse järel suuruselt kolmas klaasfilamentkiust toodete liitu eksportija.

56

| (180) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete andmete analüüs näitas ka seda, et Hiinast pärit import on märgatavalt kasvanud, nimelt ligikaudu 61 000 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 91 000 tonnile 2022. aastal (kasv 50 %), mis toob täielikult esile liidu turu atraktiivsuse Hiina klaasfilamentkiu tootjatele. |
| --- | --- |

(180)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete andmete analüüs näitas ka seda, et Hiinast pärit import on märgatavalt kasvanud, nimelt ligikaudu 61 000 tonnilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 91 000 tonnile 2022. aastal (kasv 50 %), mis toob täielikult esile liidu turu atraktiivsuse Hiina klaasfilamentkiu tootjatele.

| (181) | Liidu turu atraktiivsust Hiina klaasfilamentkiu tootjatele kinnitab ka asjaolu, et veidi aega pärast subsiidiumide- ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina suhtes 2014. aasta detsembris tegid CPIC ja CNBM Group (suured klaasfilamentkiu tootjad Hiinas) Euroopa turu teenimiseks olulisi investeeringuid suure klaasfilamentkiu ekspordi alustamiseks Bahreinist ja Egiptusest. Nagu eelmise sama toote uurimise käigus kinnitati, (57) avas CNBM Group Egiptuse tehase sõnaselge eesmärgiga müüa liidu turule klaasfilamentkiudu, ilma et peaks maksma Hiinast tuleva impordi suhtes kehtivaid tollimakse. |
| --- | --- |

(181)

Liidu turu atraktiivsust Hiina klaasfilamentkiu tootjatele kinnitab ka asjaolu, et veidi aega pärast subsiidiumide- ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina suhtes 2014. aasta detsembris tegid CPIC ja CNBM Group (suured klaasfilamentkiu tootjad Hiinas) Euroopa turu teenimiseks olulisi investeeringuid suure klaasfilamentkiu ekspordi alustamiseks Bahreinist ja Egiptusest. Nagu eelmise sama toote uurimise käigus kinnitati, (57) avas CNBM Group Egiptuse tehase sõnaselge eesmärgiga müüa liidu turule klaasfilamentkiudu, ilma et peaks maksma Hiinast tuleva impordi suhtes kehtivaid tollimakse.

57

| (182) | Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, mis põhineb turu suurusel, varasematel kaubavoogudel ja nende kaubavoogude arengusuundumustel pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on tõenäoline, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, suunatakse praegu teistele turgudele müüdavad märkimisväärsed kogused ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(182)

Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, mis põhineb turu suurusel, varasematel kaubavoogudel ja nende kaubavoogude arengusuundumustel pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on tõenäoline, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, suunatakse praegu teistele turgudele müüdavad märkimisväärsed kogused ümber liidu turule.

7.1.3.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (183) | Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal oli Hiina liigne tootmisvõimsus vähemalt 1,1 miljonit tonni, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % liidu tarbimisest. Hoolimata struktuursest liigsest tootmisvõimsusest Hiina siseturul jätkasid tootjad olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamist või teatasid uue tootmisvõimsuse rajamisest pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Kui teatatud tootmisvõimsuse suurendamine realiseerub, on Hiina liigne tootmisvõimsus 2,6 miljonit tonni, mis on üle kahe korra suurem kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(183)

Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal oli Hiina liigne tootmisvõimsus vähemalt 1,1 miljonit tonni, mis moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % liidu tarbimisest. Hoolimata struktuursest liigsest tootmisvõimsusest Hiina siseturul jätkasid tootjad olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamist või teatasid uue tootmisvõimsuse rajamisest pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Kui teatatud tootmisvõimsuse suurendamine realiseerub, on Hiina liigne tootmisvõimsus 2,6 miljonit tonni, mis on üle kahe korra suurem kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (184) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et Hiina vaba tootmisvõimsus võidakse dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule suunata. |
| --- | --- |

(184)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud liidu turu atraktiivsust, on tõenäoline, et Hiina vaba tootmisvõimsus võidakse dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral liidu turule suunata.

7.2.   Järeldus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (185) | Võib põhjendatult eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb Hiinast liitu suunatud dumpinguhindadega klaasfilamentkiu import liidu turu atraktiivsuse ja Hiinas olemasoleva suure vaba tootmisvõimsuse tõttu märgatavalt, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise. Hiina ekspordi turuosa liidus kasvaks liidu tootmisharu turuosa arvelt kiiresti veelgi suuremaks, sest liidu tootmisharu müügimaht väheneks kohe ja tema püsikulud ühiku kohta suureneksid. Püsikulude suurenemine koos müügihindade langusega mõjutaks kohe negatiivselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsena. Sellest tulenevalt muutuks liidu tootmisharu veelgi kahjumlikumaks ja selle elujõulisus satuks ohtu. |
| --- | --- |

(185)

Võib põhjendatult eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb Hiinast liitu suunatud dumpinguhindadega klaasfilamentkiu import liidu turu atraktiivsuse ja Hiinas olemasoleva suure vaba tootmisvõimsuse tõttu märgatavalt, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise. Hiina ekspordi turuosa liidus kasvaks liidu tootmisharu turuosa arvelt kiiresti veelgi suuremaks, sest liidu tootmisharu müügimaht väheneks kohe ja tema püsikulud ühiku kohta suureneksid. Püsikulude suurenemine koos müügihindade langusega mõjutaks kohe negatiivselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsena. Sellest tulenevalt muutuks liidu tootmisharu veelgi kahjumlikumaks ja selle elujõulisus satuks ohtu.

| (186) | Selle põhjal järeldatakse, et meetmete puudumine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise, tekitades seega olulist kahju ja süvendades veelgi liidu tootmisharu juba niigi kahjustavat olukorda, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati. |
| --- | --- |

(186)

Selle põhjal järeldatakse, et meetmete puudumine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise, tekitades seega olulist kahju ja süvendades veelgi liidu tootmisharu juba niigi kahjustavat olukorda, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati.

8.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (187) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(187)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

8.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (188) | Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu oli kahjustavas olukorras ja et meetmete kaotamine tooks tõenäoliselt kaasa Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise, süvendades seega veelgi liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati. |
| --- | --- |

(188)

Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu oli kahjustavas olukorras ja et meetmete kaotamine tooks tõenäoliselt kaasa Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise, mis põhjustaks liidu tootmisharu hindade allalöömise ja allasurumise, süvendades seega veelgi liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati.

| (189) | Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu huvides on kehtivad meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(189)

Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu huvides on kehtivad meetmed säilitada.

8.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (190) | Komisjon kutsus kõiki sõltumatuid importijaid uurimises osalema. Huvitatud isikuna registreeris end ainult üks importija, kes ei vastanud aga küsimustikule. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon kutsus kõiki sõltumatuid importijaid uurimises osalema. Huvitatud isikuna registreeris end ainult üks importija, kes ei vastanud aga küsimustikule.

| (191) | Komisjon leidis, et klaasfilamentkiud on suures ulatuses standarditud ning et selle tarneallikaid saab tulemuslikult vahetada. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon leidis, et klaasfilamentkiud on suures ulatuses standarditud ning et selle tarneallikaid saab tulemuslikult vahetada.

| (192) | Selle põhjal järeldas komisjon, võttes arvesse ka olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud importijate olukorrale märkimisväärset halba mõju ning et meetmete jätkumine ei mõjutaks neid põhjendamatult. |
| --- | --- |

(192)

Selle põhjal järeldas komisjon, võttes arvesse ka olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud importijate olukorrale märkimisväärset halba mõju ning et meetmete jätkumine ei mõjutaks neid põhjendamatult.

8.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (193) | Huvitatud isikutena registreerisid end ainult kolm üksikkasutajat ja üks kasutajate ühendus, (58) kuid ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule. |
| --- | --- |

(193)

Huvitatud isikutena registreerisid end ainult kolm üksikkasutajat ja üks kasutajate ühendus, (58) kuid ükski neist ei vastanud komisjoni küsimustikule.

58

| (194) | Kasutajate ühendus pooldas meetmeid, märkides, et liidu klaasfilamentkiu tootjad on teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eestvedajad (59). Ilma nendeta kaoks tootmisahela järgmise etapi kangatööstus ja innovatsioon selles sektoris. Samuti, kui liidu tootmisharu lõpetaks oma tegevuse, sõltuks ELi kangatööstus peaaegu täielikult Hiina riigi omanduses olevate äriühingute heide tarnetest, mis asetaks ELi kangatööstuse väga haavatavasse olukorda. See oht muutus COVID-19 pandeemia ajal juba tegelikuseks, kui Hiina heidetarnijad keeldusid mitmele liidu kangatootjale heiet tarnimast, märkides, et nad ei tarni välisklientidele enne, kui omamaine nappus on kõrvaldatud. Seega sõltub tootmisahela järgmise etapi kangatööstuse püsimajäämine liidus ka liidu klaasfilamentkiu tootmisharu elujõulisusest. |
| --- | --- |

(194)

Kasutajate ühendus pooldas meetmeid, märkides, et liidu klaasfilamentkiu tootjad on teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eestvedajad (59). Ilma nendeta kaoks tootmisahela järgmise etapi kangatööstus ja innovatsioon selles sektoris. Samuti, kui liidu tootmisharu lõpetaks oma tegevuse, sõltuks ELi kangatööstus peaaegu täielikult Hiina riigi omanduses olevate äriühingute heide tarnetest, mis asetaks ELi kangatööstuse väga haavatavasse olukorda. See oht muutus COVID-19 pandeemia ajal juba tegelikuseks, kui Hiina heidetarnijad keeldusid mitmele liidu kangatootjale heiet tarnimast, märkides, et nad ei tarni välisklientidele enne, kui omamaine nappus on kõrvaldatud. Seega sõltub tootmisahela järgmise etapi kangatööstuse püsimajäämine liidus ka liidu klaasfilamentkiu tootmisharu elujõulisusest.

59

| (195) | Kuna ükski üksikkasutaja ei teatanud endast, tugineb komisjon parimate kasutada olevate andmetena varasemate uurimiste järeldustele: dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult rakendusmääruses (EL) 2017/724, milles järeldati, et meetmete pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju, ning subsiidiumivastane uurimine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult rakendusmääruses (EL) 2020/379, milles järeldati, et võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, ei näidanud kasutajatele avalduv negatiivne mõju selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(195)

Kuna ükski üksikkasutaja ei teatanud endast, tugineb komisjon parimate kasutada olevate andmetena varasemate uurimiste järeldustele: dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult rakendusmääruses (EL) 2017/724, milles järeldati, et meetmete pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju, ning subsiidiumivastane uurimine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult rakendusmääruses (EL) 2020/379, milles järeldati, et võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, ei näidanud kasutajatele avalduv negatiivne mõju selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.

8.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (196) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada kehtivaid meetmeid Hiinast pärit klaasfilamentkiu impordi suhtes. |
| --- | --- |

(196)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada kehtivaid meetmeid Hiinast pärit klaasfilamentkiu impordi suhtes.

9.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (197) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks Hiinast pärit klaasfilamentkiu suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(197)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kohta, tuleks Hiinast pärit klaasfilamentkiu suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (198) | Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(198)

Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (199) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära edasine rakendamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(199)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära edasine rakendamine on õigustatud.

| (200) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(200)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (201) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Selliste toodete suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(201)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote impordi suhtes. Sellise uurimisaluse toote impordi suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Selliste toodete suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (202) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (60). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(202)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (60). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

60

Euroopa Liidu Teatajas

| (203) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada. Neile anti pärast kõnealust avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Käesoleva määrusega tehti väiksemad parandused liidu tootmisharu andmetes ja muid märkusi ei laekunud. |
| --- | --- |

(203)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada. Neile anti pärast kõnealust avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Käesoleva määrusega tehti väiksemad parandused liidu tootmisharu andmetes ja muid märkusi ei laekunud.

| (204) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (61) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(204)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (61) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

61

Euroopa Liidu Teataja

| (205) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(205)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (v.a klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (v.a klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 ja 7019 15 00 (62)
  alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd. | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Rakendusmääruse (EL) 2017/724 I lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 15,9 | |
| Kõik muud äriühingud | 19,9 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd.

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Rakendusmääruse (EL) 2017/724 I lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

15,9

Kõik muud äriühingud

19,9

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (uurimisalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramiseks osadeks vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (63)
  artikli 131 lõikele 2, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab osadeks jaotatud ja tegelikult makstud või makstavale hinnale.

5.   Kui rakendusmääruse (EL) 2021/328 artiklis 1 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse muudetakse või kui need tunnistatakse kehtetuks, suurendatakse lõikes 2 sätestatud tollimakse proportsionaalselt tegeliku tuvastatud dumpingumarginaaliga või tuvastatud kahjumarginaaliga vajaduse korral iga äriühingu kohta eraldi alates käesoleva määruse jõustumisest.

6.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul. Taotluse esitajale tagasimakstav summa ei tohi ületada erinevust sissenõutud tollimaksu ning tagasimaksmise uurimise käigus kindlaks tehtud tasakaalustava ja dumpinguvastase tollimaksu summat.

7.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 9. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 248/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 67, 15.3.2011, lk 2).

2

(3)  Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1379/2014, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 248/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes (ELT L 367, 23.12.2014, lk 22).

3

(4)  Komisjoni 24. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/724, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 107, 25.4.2017, lk 4).

4

(5)  Komisjoni 24. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/328, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 65, 25.2.2021, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 24. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/870, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tasakaalustav tollimaks ning kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Egiptusest pärit klaasfilameD ntkiust toodete registreeritud impordi suhtes (ELT L 201, 25.6.2020, lk 10).

6

(7)  
  ELT C 167, 21.4.2022, lk 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  Alates 1. jaanuarist 2022 on mattide klassifikatsioon muutunud CN-koodist 7019 31 00 CN-koodideks 7019 14 00 ja 7019 15 00. Kuni 31. detsembrini 2021 kohaldati TARICi koode 7019310010 ja 7019310090. Alates 1. jaanuarist 2022 asendatakse need TARICi koodidega 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

9

(10)  Komisjoni 1. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 108, 6.4.2020, lk 1).

10

(11)  Samas, põhjendused 161–162 ja 167.

11

(12)  Samas, põhjendused 116–119.

12

(13)  Samas, põhjendused 120–122. Kui Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, siis nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) rakukesed moodustavad veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm HKP liiget, nagu on kehtestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning surve anda HKP organisatsioonile asjaomastes äriühingutes õigus teha lõplikke äriotsuseid suurenes. Neid eeskirju kohaldatakse Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas alumiiniumfooliumi tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

13

(14)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/492 põhjendused 123–138.

14

(15)  Samas, põhjendused 139–142.

15

(16)  Samas, põhjendused 143–145.

16

(17)  Samas, põhjendused 146–155.

17

(18)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20. detsember 2017, kättesaadav aadressil: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

18

(19)  Rakendusmäärus (EL) 2021/328.

19

(20)  Vt 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, IV jao 3. alajagu.

20

(21)  Kättesaadav aadressil www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

21

(22)  Kättesaadav aadressil https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

22

(23)  Vt Shandongi provintsi 14. viisaastakukava ehitusmaterjalide kohta, IV peatüki 4. jagu; kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

23

(24)  Vt Chongqingi 14. viisaastakukava strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude arendamise kohta, kättesaadav aadressil http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

24

(25)  Guangxi kolme aasta tegevuskava strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude kohta: „Arendada jõuliselt uute materjalide tööstust. Keskendudes läbimurde saavutamisele tipptasemel tehnoloogia valdkonnas ja tipptasemel toodete arendamisele, pühendutakse tugevate terasmaterjalide, kvaliteetsete mitteraudmetallide, kvaliteetsete kaltsiumkarbonaadmaterjalide, uute akumaterjalide, tugevate klaaskiud-liitmaterjalide, grafeeni jne arendamisele. 2023. aastaks on uute materjalide tööstusharu toodangu väärtus 133 miljardit jüaani ja lisandväärtus 44 miljardit jüaani“.

25

(26)  Hubei 14. viisaastakukava uute materjalide kvaliteetse väljatöötamise kohta: „Keskenduda aruka tootmistehnoloogia edendamisele suurte klaaskiu põletusahjude, klaaskiutoodete ja 5G-tehnoloogia jms valdkonnas ning toetada ühiseid teadusuuringuid, milles ettevõtetel on põhiroll“.

26

(27)  Zhejiangi 14. viisaastakukava uute materjalide tööstusharu arendamise kohta: „Peamiselt Tongxiangi majandusarengu piirkonnale [kus Jushi asub (komisjoni lisatud selgitus)] tuginedes keskenduda tugevatele kiud- ja liitmaterjalidele, suure mahutuvusega akumaterjalidele, kõrgtehnoloogilistele uutele materjalidele ja muudele alamvaldkondadele, et luua tugevate klaaskiud- ja liitmaterjalide tööstusahel ning suure mahutuvusega akumaterjalide ja tootmisahela järgmise etapi toodete tööstusahel, mille eesmärk on saavutada väärtusahela paranemine“.

27

(28)  Vt f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code = sh600176 (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

28

(29)  Vt https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

29

(30)  Vt https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022) ja f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

30

(31)  Vt äriühingu põhikiri, mis on kättesaadav aadressil https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

31

(32)  Taishani veebisaidi artikkel, kättesaadav aadressil https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2022).

32

(33)  Vt Guangxi kolme aasta tegevuskava strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude kohta.

33

(34)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

34

(35)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda asjaomase tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., 2021. aasta aruanne: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports.

45

(46)  Läbivaatamistaotluse 10. lisa.

46

(47)  Kaheksakohalise koodi tasandil teave klaasfilamentkiust toodete kolme kategooria (st tükeldatud kiud, heie ja matid) kohta saadi andmebaasist Global Trade Atlas. Teave hindade kohta CN-koodi tasandil.

47

(48)  Eurostati andmed.

48

(49)  Komisjoni 5. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/379, millega kehtestatakse Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks (ELT L 69, 6.3.2020, lk 14), jagu 4.3.

49

(50)  Läbivaatamistaotluse 10. lisa.

50

(51)  Rakendusmäärus (EL) 2021/328, põhjendus 283.

51

(52)  Klaaskiu tootmisel kasutatakse roodiumist ja plaatinast valmistatud filjeere, et aidata kontrollida kuuma kiu temperatuuri.

52

(53)  Rakendusmäärus (EL) 2021/328, põhjendused 279–281.

53

(54)  Põhineb maailma konteineriindeksil marsruudil Shanghaist Genovasse ja Rotterdami.

54

(55)  Liidu tootjate poolt esitatud igakuised läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete andmete põhjal.

55

(56)  Statistika oli kättesaadav kuuekohalise HS-koodi tasandil, hõlmates seega vaatlusalusest tootest palju laiemat tootevalikut.

56

(57)  Rakendusmäärus (EL) 2021/328, põhjendus 296.

57

(58)  Tech-Fab Europe – ELi tehniliste kangaste tootjate ühendus.

58

(59)  Tehnilisest seisukohast sõltub uute ja paremate toodete ja rakenduste loomine heide koostoimest vaikude ja muude materjalidega ning tugevusest, mida kudumine võib kangale anda.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

60

(61)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

61

(62)  Alates 1. jaanuarist 2022 on mattide klassifikatsioon muutunud CN-koodist 7019 31 00 CN-koodideks 7019 14 00 ja 7019 15 00. Kuni 31. detsembrini 2021 kohaldati TARICi koode 7019310010 ja 7019310090. Alates 1. jaanuarist 2022 asendatakse need TARICi koodidega 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

62

(63)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

63

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/90

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1453,

13. juuli 2023,

millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/1533, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, milles sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (2) eriti selle artikli 54 lõike 4 esimese lõigu punkti b ning artikli 90 esimese lõigu punkte a, c ja f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide sisaldus teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis toiduainete suhtes kohaldatavaid häiretasemeid. Kuna selline saastumine võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus, kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 297/2011 (3) eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud toiduainete ja sööda impordi suhtes. Kõnealune rakendusmäärus tunnistati kehtetuks ja asendati järgnevalt komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 961/2011, (4) (EL) nr 284/2012, (5) (EL) nr 996/2012, (6) (EL) nr 322/2014, (7) (EL) 2016/6 (8)ja (EL) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et radionukliidide sisaldus teatavates Jaapanist pärit toiduainetes ületab Jaapanis toiduainete suhtes kohaldatavaid häiretasemeid. Kuna selline saastumine võib ohustada inimeste ja loomade tervist liidus, kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 297/2011 (3) eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud toiduainete ja sööda impordi suhtes. Kõnealune rakendusmäärus tunnistati kehtetuks ja asendati järgnevalt komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 961/2011, (4) (EL) nr 284/2012, (5) (EL) nr 996/2012, (6) (EL) nr 322/2014, (7) (EL) 2016/6 (8)ja (EL) 2021/1533 (9).

| (2) | Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimusi on nende järjestikuste läbivaatamiste käigus järk-järgult leevendatud. Rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud eritingimustega on loetletud kaupadele, mis pärinevad mõjutatud prefektuuridest, kehtestatud radionukliidide piirmäärad ning nõutud, et enne liitu eksportimist tuleb kontrollida nende kaupade radioaktiivsust ning et ametiasutused peavad tõendama kaupade vastavust rangetele radionukliidide piirmääradele. |
| --- | --- |

(2)

Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimusi on nende järjestikuste läbivaatamiste käigus järk-järgult leevendatud. Rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud eritingimustega on loetletud kaupadele, mis pärinevad mõjutatud prefektuuridest, kehtestatud radionukliidide piirmäärad ning nõutud, et enne liitu eksportimist tuleb kontrollida nende kaupade radioaktiivsust ning et ametiasutused peavad tõendama kaupade vastavust rangetele radionukliidide piirmääradele.

| (3) | Liitu importimisel ei ole alates 2011. aasta juunist täheldatud radionukliidide piirmäärade rikkumisi, mis tõendab, et kehtestatud kontrollisüsteem ja Jaapani ametiasutuste tehtud kontrollid on tõhusad. Lisaks tarnitakse teatavatest prefektuuridest pärit tooteid, mille suhtes on rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud impordi eritingimused, liitu üksnes väikestes kogustes ning nende osakaal liidu elanikkonna kokkupuutes radionukliididega on tühine. |
| --- | --- |

(3)

Liitu importimisel ei ole alates 2011. aasta juunist täheldatud radionukliidide piirmäärade rikkumisi, mis tõendab, et kehtestatud kontrollisüsteem ja Jaapani ametiasutuste tehtud kontrollid on tõhusad. Lisaks tarnitakse teatavatest prefektuuridest pärit tooteid, mille suhtes on rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud impordi eritingimused, liitu üksnes väikestes kogustes ning nende osakaal liidu elanikkonna kokkupuutes radionukliididega on tühine.

| (4) | Jaapani pädevad asutused on võtnud kohustuse säilitada asjakohane ja ulatuslik kontrollisüsteem radionukliidide esinemise tuvastamiseks söödas ja toidus ning teha seiretulemused üldsusele kättesaadavaks, avaldades kõik seiretulemused korrapäraselt Jaapani tervishoiu-, töö- ja heaoluministeeriumi veebisaidil. |
| --- | --- |

(4)

Jaapani pädevad asutused on võtnud kohustuse säilitada asjakohane ja ulatuslik kontrollisüsteem radionukliidide esinemise tuvastamiseks söödas ja toidus ning teha seiretulemused üldsusele kättesaadavaks, avaldades kõik seiretulemused korrapäraselt Jaapani tervishoiu-, töö- ja heaoluministeeriumi veebisaidil.

| (5) | Seega, isegi kui komisjon jätkab Jaapanist pärit toidu ja sööda radionukliidide taseme jälgimist, et tagada tarbijate ohutuse tõhus kaitse, ei ole enam vaja säilitada rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud meetmeid, et tagada loomade ja inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(5)

Seega, isegi kui komisjon jätkab Jaapanist pärit toidu ja sööda radionukliidide taseme jälgimist, et tagada tarbijate ohutuse tõhus kaitse, ei ole enam vaja säilitada rakendusmääruses (EL) 2021/1533 sätestatud meetmeid, et tagada loomade ja inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| (6) | Seepärast on asjakohane tunnistada rakendusmäärus (EL) 2021/1533 kehtetuks. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane tunnistada rakendusmäärus (EL) 2021/1533 kehtetuks.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) 2021/1533 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (ELT L 80, 26.3.2011, lk 5).

3

(4)  Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 961/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 297/2011 (ELT L 252, 28.9.2011, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 29. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 284/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 961/2011 (ELT L 92, 30.3.2012, lk 16).

5

(6)  Komisjoni 26. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 996/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 284/2012 (ELT L 299, 27.10.2012, lk 31).

6

(7)  Komisjoni 28. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 322/2014, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (ELT L 95, 29.3.2014, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/6, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 322/2014 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 5).

8

(9)  Komisjoni 17. septembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1533, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2016/6 (ELT L 330, 20.9.2021, lk 72).

9

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/93

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1454,

13. juuli 2023,

millega antakse liidu luba üksikule biotsiidile „WESSOCLEAN GOLD LINE“ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 28. septembril 2017 esitas WESSO AG Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase taotluse liidu loa saamiseks üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „WESSOCLEAN GOLD LINE“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 3 ja 4, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Saksamaa pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-QN034236-29 all. |
| --- | --- |

(1)

28. septembril 2017 esitas WESSO AG Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase taotluse liidu loa saamiseks üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „WESSOCLEAN GOLD LINE“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 3 ja 4, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Saksamaa pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbri BC-QN034236-29 all.

| (2) | „WESSOCLEAN GOLD LINE“ sisaldab toimeainena peräädikhapet, mis on tooteliikide 3 ja 4 osas lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

„WESSOCLEAN GOLD LINE“ sisaldab toimeainena peräädikhapet, mis on tooteliikide 3 ja 4 osas lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja.

| (3) | 9. märtsil 2022 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt kemikaaliametile hindamisaruande ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

9. märtsil 2022 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt kemikaaliametile hindamisaruande ja oma järeldused.

| (4) | Amet esitas 14. oktoobril 2022 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 3 komisjonile üksiku biotsiidi „WESSOCLEAN GOLD LINE“ kohta oma arvamuse, (2) biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi ja lõpliku hindamisaruande. |
| --- | --- |

(4)

Amet esitas 14. oktoobril 2022 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 3 komisjonile üksiku biotsiidi „WESSOCLEAN GOLD LINE“ kohta oma arvamuse, (2) biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi ja lõpliku hindamisaruande.

| (5) | Arvamuses järeldatakse, et „WESSOCLEAN GOLD LINE“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis r sätestatud üksiku biotsiidi määratlusele, et selle jaoks saab taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab biotsiid kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Arvamuses järeldatakse, et „WESSOCLEAN GOLD LINE“ vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis r sätestatud üksiku biotsiidi määratlusele, et selle jaoks saab taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab biotsiid kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

| (6) | 28. oktoobril 2022 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4. |
| --- | --- |

(6)

28. oktoobril 2022 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4.

| (7) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidile „WESSOCLEAN GOLD LINE“ liidu luba. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidile „WESSOCLEAN GOLD LINE“ liidu luba.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale WESSO AG antakse liidu luba (number EU-0029720-0000) üksiku biotsiidi „WESSOCLEAN GOLD LINE“ turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks vastavalt lisas esitatud biotsiidi omaduste kokkuvõttele.

Liidu luba kehtib alates 3. augustist 2023 kuni 31. juulini 2033.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Kemikaaliameti 28. septembri 2022. aasta arvamus biotsiidi „WESSOCLEAN GOLD LINE“ jaoks liidu loa andmise kohta (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

2

---

LISA

Biotsiidi omaduste kokkuvõte

WESSOCLEAN GOLD LINE

Tooteliik 3. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Tooteliik 4. Toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Loa number: EU-0029720-0000

R4BP registrinumber: EU-0029720-0000

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Toote kaubanduslik(ud) nimetus(ed)

| Kaubanduslik nimetus | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Kaubanduslik nimetus

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa |
| Loa number | EU-0029720-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0029720-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 3. august 2023 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 31. juuli 2033 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

WESSO AG

Aadress

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa

Loa number

EU-0029720-0000

R4BP registrinumber

EU-0029720-0000

Loa andmise kuupäev

3. august 2023

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

31. juuli 2033

1.3.   Toote tootja(d)

| Tootja nimi | WESSO AG |
| --- | --- |
| Tootja aadress | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa |
| Tootmiskohtade asukoht | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa |

Tootja nimi

WESSO AG

Tootja aadress

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa

Tootmiskohtade asukoht

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksamaa

1.4.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | Peräädikhape |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Tootja aadress | Postfach 1345, 63403 Hanau Saksamaa |
| Tootmiskohtade asukoht | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Austria |

Toimeaine

Peräädikhape

Tootja nimi

Evonik Resource Efficiency GmbH

Tootja aadress

Postfach 1345, 63403 Hanau Saksamaa

Tootmiskohtade asukoht

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Austria

2.   TOOTE KOOSTIS JA OLEK

2.1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave toote koostise kohta

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peräädikhape | | Toimeaine | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanool | | Mittetoimeaine | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propaan-2-ool | | Mittetoimeaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| vesinikperoksiid | | Mittetoimeaine | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| äädikhape | | Mittetoimeaine | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| väävelhape | | Mittetoimeaine | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Peräädikhape

Toimeaine

79-21-0

201-186-8

0,03

etanool

Mittetoimeaine

64-17-5

200-578-6

1,61

propaan-2-ool

Mittetoimeaine

67-63-0

200-661-7

2,52

vesinikperoksiid

Mittetoimeaine

7722-84-1

231-765-0

3,15

äädikhape

Mittetoimeaine

64-19-7

200-580-7

0,06

väävelhape

Mittetoimeaine

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Oleku kirjeldus

AL - Muu vedelik

3.   OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Võib söövitada metalle.
  Põhjustab tugevat silmade ärritust.
  Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Hoida üksnes originaalpakendis.
  Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Kanda kaitseprille.
  SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.
  Kui silmade ärritus ei möödu: pöörduda arsti poole.
  Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.
  Sisu kõrvaldada tunnustatud jäätmekäitlejale riiklike eeskirjade kohaselt.
  Mahuti kõrvaldada tunnustatud jäätmekäitlejale riiklike eeskirjade kohaselt. |

Ohulaused

Võib söövitada metalle.

Põhjustab tugevat silmade ärritust.

Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

Hoida üksnes originaalpakendis.

Pärast käitlemist pesta hoolega käsi.

Vältida sattumist keskkonda.

Kanda kaitseprille.

SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord.

Kui silmade ärritus ei möödu: pöörduda arsti poole.

Mahavoolanud toode absorbeerida, et see ei kahjustaks teisi materjale.

Sisu kõrvaldada tunnustatud jäätmekäitlejale riiklike eeskirjade kohaselt.

Mahuti kõrvaldada tunnustatud jäätmekäitlejale riiklike eeskirjade kohaselt.

4.   LUBATUD KASUTUSALA(D)

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1.

Kasutus # 1 – Kasutus 1 – haudemunade desinfitseerimine toatemperatuuril vaheruumis

| Tooteliik | Tooteliik 03 – loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | – |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: seened
  Tavanimetus: Seened
  Arengustaadium: – |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Haudejaamad (vaheruum), haudemunade desinfitseerimine |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  – |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 1 liiter lahjendamata toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm
  Lahjendus (%): lahjendamata
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Desinfitseerimine pärast iga uut desinfitseerimiskambri täitmist munadega. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | — | 1-liitrine pudel (polüetüleen – PE) |

Tooteliik

Tooteliik 03 – loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

–

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: seened

Tavanimetus: Seened

Arengustaadium: –

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Haudejaamad (vaheruum), haudemunade desinfitseerimine

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine

Üksikasjalik kirjeldus:

–

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 1 liiter lahjendamata toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm

Lahjendus (%): lahjendamata

Kasutamise arv ja ajastus:

Desinfitseerimine pärast iga uut desinfitseerimiskambri täitmist munadega.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

—

1-liitrine pudel (polüetüleen – PE)

| — | 20-liitrine purk (kõrge tihedusega polüetüleen – HDPE) |
| --- | --- |

—

20-liitrine purk (kõrge tihedusega polüetüleen – HDPE)

| — | 220-liitrine tünn (HDPE) |
| --- | --- |

—

220-liitrine tünn (HDPE)

| — | 1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (IBC) (PE)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

| 1) | 1 liiter toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) tuleb jaotada vähemalt 30 minutiliseks perioodiks. Kontaktaeg algab ettenähtud hulga toote (vaadata kasutusmäära) pihustamise järel.
  Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda 20 °C juures 60 minutilise kontaktajaga. Seejärel asendatakse kambris olev õhk väljatõmbesüsteemi abil. |
| --- | --- |

1)

Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda 20 °C juures 60 minutilise kontaktajaga. Seejärel asendatakse kambris olev õhk väljatõmbesüsteemi abil.

| 2) | Toode on kasutusvalmis lahus. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfitseerimine pärast iga uut desinfitseerimiskambri täitmist munadega. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kasutamiseks ainult 4–150 m3 suurustes kuivades ruumides. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biotsiidi kasutaja peab teostama bioloogilise valideerimise iga ruumi seadistuse jaoks (sealhulgas nt haudemunad, seadmed), mida udustamisega desinfitseeritakse (või vajaduse korral hoone sobivas „standard“ ruumis) ja seadmetele, mida desinfitseerimisprotsessis kasutatakse, pärast mida koostatakse nende ruumide desinfitseerimisprotokoll ja seda saab edaspidi kasutada. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 2.

Kasutus # 2 – Kasutus 2 – haudemunade desinfitseerimine 36 °C juures haudeaparaadis

| Tooteliik | Tooteliik 03 – loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | – |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: seened
  Tavanimetus: Seened
  Arengustaadium: – |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Haudejaamad (haudeaparaat), haudemunade desinfitseerimine |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  – |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 1 liiter lahjendamata toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm
  Lahjendus (%): lahjendamata
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Desinfitseerimine pärast iga uut desinfitseerimiskambri täitmist munadega. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | — | 1-liitrine pudel (PE) |

Tooteliik

Tooteliik 03 – loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

–

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: seened

Tavanimetus: Seened

Arengustaadium: –

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Haudejaamad (haudeaparaat), haudemunade desinfitseerimine

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine

Üksikasjalik kirjeldus:

–

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 1 liiter lahjendamata toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm

Lahjendus (%): lahjendamata

Kasutamise arv ja ajastus:

Desinfitseerimine pärast iga uut desinfitseerimiskambri täitmist munadega.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

—

1-liitrine pudel (PE)

| — | 20-liitrine purk (HDPE) |
| --- | --- |

—

20-liitrine purk (HDPE)

| — | 220-liitrine tünn (HDPE) |
| --- | --- |

—

220-liitrine tünn (HDPE)

| — | 1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (PE)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

| 1) | 1 liiter toodet 15 m3 kohta (= 0,067 l/m3) tuleb jaotada vähemalt 30 minutiliseks perioodiks. Kontaktaeg algab ettenähtud hulga toote (vaadata kasutusmäära) pihustamise järel.
  Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda 36 °C juures 60 minutilise kontaktajaga. Seejärel asendatakse kambris olev õhk väljatõmbesüsteemi abil. |
| --- | --- |

1)

Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda 36 °C juures 60 minutilise kontaktajaga. Seejärel asendatakse kambris olev õhk väljatõmbesüsteemi abil.

| 2) | Toode on kasutusvalmis lahus. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfitseerimine pärast iga desinfitseerimiskambri täitmist munadega. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kasutamiseks ainult 4–150 m3 suurustes kuivades ruumides. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biotsiidi kasutaja peab teostama bioloogilise valideerimise iga ruumi seadistuse jaoks (sealhulgas nt haudemunad, seadmed), mida udustamisega desinfitseeritakse (või vajaduse korral hoone sobivas „standard“ ruumis) ja seadmetele, mida desinfitseerimisprotsessis kasutatakse, pärast mida koostatakse nende ruumide desinfitseerimisprotokoll ja seda saab edaspidi kasutada. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 3.

Kasutus # 3 – Kasutus 3 – pindade desinfitseerimine köögiviljade, puuviljade ja taimede pakendamistööstuses õhukaudse difusiooni teel

| Tooteliik | Tooteliik 04 – toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | – |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: bakterid
  Tavanimetus: Bakterid
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: pärmseened
  Tavanimetus: Pärmseened
  Arengustaadium: –
  Teaduslik nimetus: seened
  Tavanimetus: Seened
  Arengustaadium: – |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Kartulite, puuviljade, köögiviljade ja taimede transpordi- ja ladustamisseadmete mittepoorsed pinnad, mis ei puutu otseselt kokku kartulite, puuviljade, köögiviljade ja taimedega. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine
  Üksikasjalik kirjeldus:
  – |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: 40 ml toodet 1 m3 kohta (= 0,04 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm
  Lahjendus (%): lahjendamata
  Kasutamise arv ja ajastus:
  Desinfitseerimine enne uute kaupade asetamist pakendamisliinile. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1-liitrine pudel (PE)
  20-liitrine purk (HDPE)
  220-liitrine tünn (HDPE)
  1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (PE) |

Tooteliik

Tooteliik 04 – toidu- ja söödaruumid (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

–

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: bakterid

Tavanimetus: Bakterid

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: pärmseened

Tavanimetus: Pärmseened

Arengustaadium: –

Teaduslik nimetus: seened

Tavanimetus: Seened

Arengustaadium: –

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kartulite, puuviljade, köögiviljade ja taimede transpordi- ja ladustamisseadmete mittepoorsed pinnad, mis ei puutu otseselt kokku kartulite, puuviljade, köögiviljade ja taimedega.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Suletud süsteem: külm udustamine

Üksikasjalik kirjeldus:

–

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: 40 ml toodet 1 m3 kohta (= 0,04 l/m3) ruumi õhu kohta; tilkade keskmine suurus ≤ 15 μm

Lahjendus (%): lahjendamata

Kasutamise arv ja ajastus:

Desinfitseerimine enne uute kaupade asetamist pakendamisliinile.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1-liitrine pudel (PE)

20-liitrine purk (HDPE)

220-liitrine tünn (HDPE)

1 000 -liitrine mahtlastikonteiner (PE)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

| 1) | 40 ml kasutusvalmis toodet 1 m3 ruumi õhu kohta (0,04 l/m3) tuleb jaotada vähemalt 30 minutiliseks perioodiks. Kontaktaeg algab ettenähtud hulga toote (vaadata kasutusmäära) pihustamise järel.
  Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda toatemperatuuril 30 minutilise kontaktajaga. Seejärel peab ruumi intensiivselt õhutama. |
| --- | --- |

1)

Bakteritsiidse, pärmseentevastase ja fungitsiidse toime saavutamiseks lasta mõjuda toatemperatuuril 30 minutilise kontaktajaga. Seejärel peab ruumi intensiivselt õhutama.

| 2) | Toode on kasutusvalmis lahus, mida ei pea veega lahjendama. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfitseerimine enne uute kaupade asetamist pakendamisliinile. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kasutamiseks ainult 3–5 m3 suurustes kuivades ruumides. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biotsiidi kasutaja peab teostama bioloogilise valideerimise iga ruumi seadistuse jaoks (sealhulgas nt haudemunad, seadmed), mida udustamisega desinfitseeritakse (või vajaduse korral hoone sobivas „standard“ ruumis) ja seadmetele, mida desinfitseerimisprotsessis kasutatakse, pärast mida koostatakse nende ruumide desinfitseerimisprotokoll ja seda saab edaspidi kasutada. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata üldised kasutamisjuhised

5.   ÜLDISED KASUTAMISJUHISED (1)

5.1.   Kasutusjuhendid

Toote laadimiseks:

Toodet võib ainult teisaldada/laadida automaatpumpadega.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Toote laadimiseks:

| 1) | Kasutada toote käitlemisel Euroopa standardile EN ISO16321 vastavat või samaväärset silmade kaitsevahendit. EN-standardi täispealkirja vaadata 6. jaost. |
| --- | --- |

1)

Kasutada toote käitlemisel Euroopa standardile EN ISO16321 vastavat või samaväärset silmade kaitsevahendit. EN-standardi täispealkirja vaadata 6. jaost.

Toote peale kandmiseks:

| 1) | Toote peale kandmine on lubatud ainult suletud õhukindlates desinfitseerimissüsteemides. Töötajad ei tohi desinfitseerimisprotsessi ajal kohal viibida. Peale kandmise ajal ei ole desinfitseerimiskambrisse lubatud töötajaid. |
| --- | --- |

1)

Toote peale kandmine on lubatud ainult suletud õhukindlates desinfitseerimissüsteemides. Töötajad ei tohi desinfitseerimisprotsessi ajal kohal viibida. Peale kandmise ajal ei ole desinfitseerimiskambrisse lubatud töötajaid.

| 2) | Desinfitseerimine tuleb käivitada ainult väljastpoolt desinfitseerimiskambrit, et vältida kokkupuudet desinfitseerimisvahendiga. |
| --- | --- |

2)

Desinfitseerimine tuleb käivitada ainult väljastpoolt desinfitseerimiskambrit, et vältida kokkupuudet desinfitseerimisvahendiga.

| 3) | Kamber peab jääma desinfitseerimise ajal hermeetiliselt suletuks ning uuesti sisenemist tuleb vältida. Tuleb märgistada, et käimas on desinfitseerimisprotsess. |
| --- | --- |

3)

Kamber peab jääma desinfitseerimise ajal hermeetiliselt suletuks ning uuesti sisenemist tuleb vältida. Tuleb märgistada, et käimas on desinfitseerimisprotsess.

| 4) | Pärast peale kandmist tuleb kamber täielikult ventileerida tehnilise ventilatsioonisüsteemi abil. |
| --- | --- |

4)

Pärast peale kandmist tuleb kamber täielikult ventileerida tehnilise ventilatsioonisüsteemi abil.

| 5) | Uuesti sisenemine on lubatud alles siis, kui toode on kõikidel pindadel ära kuivanud ning peräädikhappe ja vesinikperoksiidi kontsentratsioon õhus on langenud alla vastavate kontrollväärtuste (AECd). Piisava ventilatsiooni tagamiseks tuleb kasutada kas anduritega desinfitseerimissüsteemi, mis annab märku, kui vastav kontsentratsioon on langenud alla kontrollväärtuse, või määratakse kindlaks tehnilise ventilatsiooni nõutav kestus iga tehnilise paigaldise jaoks sobiva mõõteseadmega mõõtmise teel ja pärast asjakohaste piirtingimuste muutmist. |
| --- | --- |

5)

Uuesti sisenemine on lubatud alles siis, kui toode on kõikidel pindadel ära kuivanud ning peräädikhappe ja vesinikperoksiidi kontsentratsioon õhus on langenud alla vastavate kontrollväärtuste (AECd). Piisava ventilatsiooni tagamiseks tuleb kasutada kas anduritega desinfitseerimissüsteemi, mis annab märku, kui vastav kontsentratsioon on langenud alla kontrollväärtuse, või määratakse kindlaks tehnilise ventilatsiooni nõutav kestus iga tehnilise paigaldise jaoks sobiva mõõteseadmega mõõtmise teel ja pärast asjakohaste piirtingimuste muutmist.

Doseerimispumpade remondiks ja hoolduseks:

| 1) | Enne pumpade remonti või hooldust tuleb pumbad loputada, et eemaldada tootejäägid. |
| --- | --- |

1)

Enne pumpade remonti või hooldust tuleb pumbad loputada, et eemaldada tootejäägid.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Esmaabi

| 1) | SISSEHINGAMISE KORRAL: sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA või arstiga. |
| --- | --- |

1)

| 2) | ALLANEELAMISE KORRAL: loputada suud. Anda kannatanule juua, kui kannatanu on võimeline neelama. MITTE kutsuda esile oksendamist. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA või arstiga. |
| --- | --- |

2)

| 3) | NAHALE SATTUMISE KORRAL: pesta nahka veega. Sümptomite ilmnemisel võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA või arstiga. |
| --- | --- |

3)

| 4) | SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord 5 minutit. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga. |
| --- | --- |

4)

Keskkond:

| 5) | Vältida lahjendamata toote otsest sattumist keskkonda ja kanalisatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Suur kogus mahavoolanud toodet: katta vedelik absorbeeriva materjaliga. Piirata ja kõrvaldamiseks kokku koguda. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

| 1) | Biotsiidi jäägid tuleb kõrvaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ ning Euroopa jäätmeloendiga (EWC) ning lisaks ka riiklikele ja piirkondlikele eeskirjadele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Mitte tühjendada äravooluavadesse. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Sisu ja mahuti kõrvaldada volitatud jäätmete kogumispunkti. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biotsiidid tuleb jätta originaalpakenditesse. Mitte panna segamini teiste jäätmetega. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui pakendid on tühjad, on need ringlussevõetavad. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

| 1) | Säilivusaeg: 12 kuud. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kaitsta külmumise eest. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ladustada temperatuuril alla 30°C. |
| --- | --- |

3)

6.   MUU TEAVE

| 1) | Palun panna tähele toimeaine peräädikhappe (CAS nr: 79-21-0) Euroopa kontrollväärtust 0,5 mg/m3, mida kasutatakse selle biotsiidi riskihindamiseks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Palun panna tähele probleemse aine vesinikperoksiidi (CAS nr: 7722-84-1) Euroopa kontrollväärtust 1,25 mg/m3, mida kasutatakse selle biotsiidi riskihindamiseks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Palun panna tähele probleemse aine propaan-2-ooli (CAS nr: 67-63-0) kontrollväärtust 17,9 mg/m3, mida kasutatakse selle biotsiidi riskihindamiseks. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Orientiiriks: suhteline niiskus tõhususe testimisel kohandatud EN 17272: 33–53 %.
  Selles jaos ja jaos 5.2 „Riskivähendamismeetmed“ ja 5.4 „Juhised toote ja selle pakendi ohutuks kõrvaldamiseks“ viidatud EN-standardite täispealkirjad on järgmised:
  EN 17272 – Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid – Õhu kaudu ruumide desinfektsioonimeetodid automatiseeritud protsessiga – Bakteritsiidse, mükobakteritsiidse, sporitsiidse, fungitsiidse, pärmseentevastase, virutsiidse ja fagotsiidse toime määramine.
  EN ISO16321 – Silma- ja näokaitsevahendid kutsealaseks kasutamiseks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008 , mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3). |
| --- | --- |

4)

Selles jaos ja jaos 5.2 „Riskivähendamismeetmed“ ja 5.4 „Juhised toote ja selle pakendi ohutuks kõrvaldamiseks“ viidatud EN-standardite täispealkirjad on järgmised:

EN 17272 – Keemilised desinfektsioonivahendid ja antiseptikumid – Õhu kaudu ruumide desinfektsioonimeetodid automatiseeritud protsessiga – Bakteritsiidse, mükobakteritsiidse, sporitsiidse, fungitsiidse, pärmseentevastase, virutsiidse ja fagotsiidse toime määramine.

EN ISO16321 – Silma- ja näokaitsevahendid kutsealaseks kasutamiseks

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008 , mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutamisjuhised kehtivad iga lubatud kasutuse puhul.

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/103

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1455,

13. juuli 2023,

milles käsitletakse koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kiireloomulist ajutist lubamist normaalse vatsatalitlusega mäletsejaliste, hobuslaste ja jäneseliste söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Eelkõige on kõnealuse määruse artiklis 15 sätestatud, et komisjon võib ajutiselt lubada söödalisandite kasutamist erijuhtudel, kui loomade heaolu kaitse tagamiseks on vaja kiiret luba. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Eelkõige on kõnealuse määruse artiklis 15 sätestatud, et komisjon võib ajutiselt lubada söödalisandite kasutamist erijuhtudel, kui loomade heaolu kaitse tagamiseks on vaja kiiret luba.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 (2) anti 10 aastaks luba kasutada koobalt(II)atsetaattetrahüdraati, koobalt(II)karbonaati, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraati, koobalt(II)sulfaatheptahüdraati ja kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaati söödalisandina, mis kuulub kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“. Kõnealuseid söödalisandeid on lubatud kasutada normaalse vatsatalitlusega mäletsejaliste, hobuslaste, jäneseliste, näriliste, taimtoiduliste roomajate ja loomaaias peetavate imetajate puhul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 (2) anti 10 aastaks luba kasutada koobalt(II)atsetaattetrahüdraati, koobalt(II)karbonaati, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraati, koobalt(II)sulfaatheptahüdraati ja kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaati söödalisandina, mis kuulub kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“. Kõnealuseid söödalisandeid on lubatud kasutada normaalse vatsatalitlusega mäletsejaliste, hobuslaste, jäneseliste, näriliste, taimtoiduliste roomajate ja loomaaias peetavate imetajate puhul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei esitatud taotlust pikendada söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi luba, (3) mis aegub 15. juulil 2023. Kõnealuste söödalisandite kohta esitati 20. oktoobril 2022 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 taotlus uue loa saamiseks samade, eelmise loaga hõlmatud loomaliikide puhul, ning taotleti eespool nimetatud söödalisandite klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei esitatud taotlust pikendada söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi luba, (3) mis aegub 15. juulil 2023. Kõnealuste söödalisandite kohta esitati 20. oktoobril 2022 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 taotlus uue loa saamiseks samade, eelmise loaga hõlmatud loomaliikide puhul, ning taotleti eespool nimetatud söödalisandite klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“.

| (4) | Võttes arvesse söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi loataotluse menetlemiseks vajalikku ajavahemikku, ei saa 15. juuliks 2023 anda uut luba kõnealuste söödalisandite kasutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi loataotluse menetlemiseks vajalikku ajavahemikku, ei saa 15. juuliks 2023 anda uut luba kõnealuste söödalisandite kasutamiseks.

| (5) | Selle tulemusena esitas äriühing 30. mail 2023 komisjonile taotluse anda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 15 ajutine ja kiireloomuline luba koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamiseks mäletsejaliste, hobuste ja küülikute puhul. |
| --- | --- |

(5)

Selle tulemusena esitas äriühing 30. mail 2023 komisjonile taotluse anda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 15 ajutine ja kiireloomuline luba koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamiseks mäletsejaliste, hobuste ja küülikute puhul.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. novembri 2009. aasta arvamuses (4) järeldusele, et mäletsejaliste puhul B12-vitamiini suure lagunemise tõttu peaks mäletsejaliste optimaalne mikrotoitainekogus hõlmama koobaltit. Toiduohutusamet laiendas seda järeldust hobustele ja küülikutele ning leidis, et tuleks säilitada koobalti lisamine ka nimetatud loomade söödale. Toiduohutusamet kinnitas oma 22. mai 2012. aasta (5) ja 12. juuni 2012. aasta arvamustes, (6) et söödalisandid koobalt(II)atsetaattetrahüdraat, koobalt(II)karbonaat, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraat ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraat on tõhusad koobalti allikad olulise mikroelemendina, mida omakorda kasutatakse vatsas B12-vitamiini sünteesimiseks mikroobse kääritamise teel. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 12. novembri 2009. aasta arvamuses (4) järeldusele, et mäletsejaliste puhul B12-vitamiini suure lagunemise tõttu peaks mäletsejaliste optimaalne mikrotoitainekogus hõlmama koobaltit. Toiduohutusamet laiendas seda järeldust hobustele ja küülikutele ning leidis, et tuleks säilitada koobalti lisamine ka nimetatud loomade söödale. Toiduohutusamet kinnitas oma 22. mai 2012. aasta (5) ja 12. juuni 2012. aasta arvamustes, (6) et söödalisandid koobalt(II)atsetaattetrahüdraat, koobalt(II)karbonaat, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraat ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraat on tõhusad koobalti allikad olulise mikroelemendina, mida omakorda kasutatakse vatsas B12-vitamiini sünteesimiseks mikroobse kääritamise teel.

| (7) | Toiduohutusameti 12. novembri 2009. aasta arvamuse kohaselt põhjustab koobaltipuudus loomadel üldiselt (ja eriti mäletsejaliste puhul) isutust, juurdekasvu kiiruse ja kehamassi vähenemist, aneemiat, lipiidide metabolismi häireid, folaadisisalduse vähenemist, raua ja nikli akumulatsiooni maksas, neutrofiilide talitluse halvenemist ning nõrgenenud vastupanuvõimet parasiitnakkustele. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusameti 12. novembri 2009. aasta arvamuse kohaselt põhjustab koobaltipuudus loomadel üldiselt (ja eriti mäletsejaliste puhul) isutust, juurdekasvu kiiruse ja kehamassi vähenemist, aneemiat, lipiidide metabolismi häireid, folaadisisalduse vähenemist, raua ja nikli akumulatsiooni maksas, neutrofiilide talitluse halvenemist ning nõrgenenud vastupanuvõimet parasiitnakkustele.

| (8) | Seega näib, et selline puudus võib avaldada ränka kahjulikku mõju selliste loomade heaolule, kelle puhul koobalt on oluline B12-vitamiini sünteesimiseks; sellega kaasneb immuunsüsteemi nõrgenemine, seedehäirete ja ketoosi esinemise sagenemine, reproduktiivfunktsiooni häired, lammaste suurem risk haigestuda valgemaksatõppe ning isegi haigestumuse või suremuse suurenemine (7). |
| --- | --- |

(8)

Seega näib, et selline puudus võib avaldada ränka kahjulikku mõju selliste loomade heaolule, kelle puhul koobalt on oluline B12-vitamiini sünteesimiseks; sellega kaasneb immuunsüsteemi nõrgenemine, seedehäirete ja ketoosi esinemise sagenemine, reproduktiivfunktsiooni häired, lammaste suurem risk haigestuda valgemaksatõppe ning isegi haigestumuse või suremuse suurenemine (7).

| (9) | Oluliste puuduste vältimiseks on vaja madala koobaltisisaldusega muldadel karjatatavate või sellistel muldadel kasvanud heina või taimedega söödetavate loomade, aga ka teatavate erivajadustega loomade kategooriate (nt doseerimispumbaga varustatud automaatsete söödakontsentraadi jaoturite abil söödetavad loomad või mõned ainevahetushäiretega loomad) puhul anda lisasööta suurte tablettide või vedeliku kujul, et loomad saaksid hädavajalikke toitaineid, sealhulgas koobaltit. Rohumaaloomade puhul sööda manustamise teise võimalusena söödaämbri või lakusoola kasutamist ei peeta üldiselt loomade piisava, tõhusa ja ohutu koobalti saamiseks igas olukorras optimaalseks seetõttu, et siis saavad loomad tarbida söödalisandit omatahtsi ja üksteisega võistlevalt ning lisandite omastamine on vähem kontrollitud ja suunatud, samuti avaldavad ilmastikutingimused mõju sööda kvaliteedile ning selle käitlemisele kehtivad lisanõuded. |
| --- | --- |

(9)

Oluliste puuduste vältimiseks on vaja madala koobaltisisaldusega muldadel karjatatavate või sellistel muldadel kasvanud heina või taimedega söödetavate loomade, aga ka teatavate erivajadustega loomade kategooriate (nt doseerimispumbaga varustatud automaatsete söödakontsentraadi jaoturite abil söödetavad loomad või mõned ainevahetushäiretega loomad) puhul anda lisasööta suurte tablettide või vedeliku kujul, et loomad saaksid hädavajalikke toitaineid, sealhulgas koobaltit. Rohumaaloomade puhul sööda manustamise teise võimalusena söödaämbri või lakusoola kasutamist ei peeta üldiselt loomade piisava, tõhusa ja ohutu koobalti saamiseks igas olukorras optimaalseks seetõttu, et siis saavad loomad tarbida söödalisandit omatahtsi ja üksteisega võistlevalt ning lisandite omastamine on vähem kontrollitud ja suunatud, samuti avaldavad ilmastikutingimused mõju sööda kvaliteedile ning selle käitlemisele kehtivad lisanõuded.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikele 1 on esitatud pikendamistaotlus söödalisandi kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi kasutamiseks, mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003 on lubatud kasutada söödalisandina, kuid mitte vedelas täiendsöödas manustatava sööda koostises ega suure tabletina. See on tingitud kõnealuse söödalisandi tehnilisest kirjeldusest, mille kohaselt sisaldab nimetatud söödalisand vedelsööda homogeensust mõjutavaid lahustumatuid osakesi, selle koobaltisisaldus on väga väike ega ole see eriti kokkusurutav, mistõttu ei saa sellest toota kõlbulikke, eriti tihedaid suuri tablette. Vedelsööt peaks sisaldama lahustuval kujul koobaltit, nagu lisaained koobalt(II)atsetaattetrahüdraat ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraat, samas kui loomadele vajalikku ohutut koobaltikogust tagavad kõlblikud suured tabletid sisaldavad lisaaineid koobalt(II)karbonaat ja koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraat. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt ei ole praegu lubatud söödalisandina kasutada muid koobaltiühendeid. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikele 1 on esitatud pikendamistaotlus söödalisandi kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi kasutamiseks, mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003 on lubatud kasutada söödalisandina, kuid mitte vedelas täiendsöödas manustatava sööda koostises ega suure tabletina. See on tingitud kõnealuse söödalisandi tehnilisest kirjeldusest, mille kohaselt sisaldab nimetatud söödalisand vedelsööda homogeensust mõjutavaid lahustumatuid osakesi, selle koobaltisisaldus on väga väike ega ole see eriti kokkusurutav, mistõttu ei saa sellest toota kõlbulikke, eriti tihedaid suuri tablette. Vedelsööt peaks sisaldama lahustuval kujul koobaltit, nagu lisaained koobalt(II)atsetaattetrahüdraat ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraat, samas kui loomadele vajalikku ohutut koobaltikogust tagavad kõlblikud suured tabletid sisaldavad lisaaineid koobalt(II)karbonaat ja koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraat. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt ei ole praegu lubatud söödalisandina kasutada muid koobaltiühendeid.

| (11) | Komisjoni määrusega (EL) 2020/354 (8) on kehtestatud erisööda kasutusotstarbena karjatatavate loomade sellise sööda pikaajaline täiendamine mikroelementide ja/või vitamiinidega, mis on ette nähtud normaalse vatsatalitlusega mäletsejalistele ning mida on lubatud manustada suurte tablettidena. Koobaltiühendite kasutamise lõpetamine söödas, eelkõige karjatatavate loomade dieetsöödana suurte tablettide kujul, takistaks ettevõtjatel täita seda erisööda kasutusotstarvet, mis on seotud selliste mäletsejaliste erisöödavajadustega, kelle seedimis-, imendumis- või ainevahetusprotsessi võib kahjustada koobalti puudumine söödas. Sellise karjatatavatele mäletsejalistele sobiva sööda puudumine kahjustaks seega nende loomade heaolu. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni määrusega (EL) 2020/354 (8) on kehtestatud erisööda kasutusotstarbena karjatatavate loomade sellise sööda pikaajaline täiendamine mikroelementide ja/või vitamiinidega, mis on ette nähtud normaalse vatsatalitlusega mäletsejalistele ning mida on lubatud manustada suurte tablettidena. Koobaltiühendite kasutamise lõpetamine söödas, eelkõige karjatatavate loomade dieetsöödana suurte tablettide kujul, takistaks ettevõtjatel täita seda erisööda kasutusotstarvet, mis on seotud selliste mäletsejaliste erisöödavajadustega, kelle seedimis-, imendumis- või ainevahetusprotsessi võib kahjustada koobalti puudumine söödas. Sellise karjatatavatele mäletsejalistele sobiva sööda puudumine kahjustaks seega nende loomade heaolu.

| (12) | Söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi puudumise tegelikku mõju saab mõõta, kui võtta arvesse kõnealuste söödalisandite kasutamise ulatust kogu liidus, kuigi mõnes liikmesriigis esineb rohkem koobaltipuudust mullastiku ja karjamaade omaduste tõttu. Näiteks Iirimaal sisaldab 62 % kogu mäletsejaliste ja hobuslaste jaoks toodetud täiendsöödast ühte neist neljast lisandist ning kui neid tooteid enam kätte ei saa, võib sellel olla negatiivne tagajärg rohkem kui 11,7 miljoni looma jaoks. Prantsusmaal lisatakse 11,5 miljonile mäletsejalise söödale ühte neist neljast söödalisandist suurte tablettide või vedelsööda kujul ning kui neid tooteid ei kasutata, kahjustaks see loomade heaolu. Riiklike pädevate asutuste ja ettevõtjate käest saadud andmetest ilmneb üldjuhul, et kõnealuseid söödalisandeid kasutatakse peamiselt söödas suurte tablettide või vedeliku kujul laialdaselt mäletsejaliste, aga ka hobuste ja küülikute puhul. 2021. aasta lõpus oli liidu põllumajandusettevõtetes hinnanguliselt 76 miljonit veist ning 71 miljonit lammast ja kitse (9). 2016. aasta statistilised andmed küülikukasvatuse kohta (10) näitavad, et liha tarbimise eesmärgil kasvatati liidus ligikaudu 180 miljonit tehistingimustes peetavat küülikut. |
| --- | --- |

(12)

Söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi puudumise tegelikku mõju saab mõõta, kui võtta arvesse kõnealuste söödalisandite kasutamise ulatust kogu liidus, kuigi mõnes liikmesriigis esineb rohkem koobaltipuudust mullastiku ja karjamaade omaduste tõttu. Näiteks Iirimaal sisaldab 62 % kogu mäletsejaliste ja hobuslaste jaoks toodetud täiendsöödast ühte neist neljast lisandist ning kui neid tooteid enam kätte ei saa, võib sellel olla negatiivne tagajärg rohkem kui 11,7 miljoni looma jaoks. Prantsusmaal lisatakse 11,5 miljonile mäletsejalise söödale ühte neist neljast söödalisandist suurte tablettide või vedelsööda kujul ning kui neid tooteid ei kasutata, kahjustaks see loomade heaolu. Riiklike pädevate asutuste ja ettevõtjate käest saadud andmetest ilmneb üldjuhul, et kõnealuseid söödalisandeid kasutatakse peamiselt söödas suurte tablettide või vedeliku kujul laialdaselt mäletsejaliste, aga ka hobuste ja küülikute puhul. 2021. aasta lõpus oli liidu põllumajandusettevõtetes hinnanguliselt 76 miljonit veist ning 71 miljonit lammast ja kitse (9). 2016. aasta statistilised andmed küülikukasvatuse kohta (10) näitavad, et liha tarbimise eesmärgil kasvatati liidus ligikaudu 180 miljonit tehistingimustes peetavat küülikut.

| (13) | Toiduohutusameti 12. novembri 2009. aasta, 22. mai 2012. aasta ja 12. juuni 2012. aasta arvamustest ning söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi tegeliku kasutamise kohta liidus nähtub, et loomaliigid või -kategooriad, kelle heaolu võib söödas koobalti kasutamise lõpetamine oluliselt kahjustada, on mäletsejad, hobused ja küülikud. |
| --- | --- |

(13)

Toiduohutusameti 12. novembri 2009. aasta, 22. mai 2012. aasta ja 12. juuni 2012. aasta arvamustest ning söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi tegeliku kasutamise kohta liidus nähtub, et loomaliigid või -kategooriad, kelle heaolu võib söödas koobalti kasutamise lõpetamine oluliselt kahjustada, on mäletsejad, hobused ja küülikud.

| (14) | Selleks et vältida söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamise peatamisest alates 15. juulist 2023 tulenevat negatiivset mõju mäletsejaliste, hobuste ja küülikute heaolule, ning kuna praegu puudub kasutatav alternatiiv, tuleks eespool nimetatud söödalisandite kasutamist kiireloomuliselt ajutiselt lubada, kuni võetakse vastu otsus määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitatud taotluse kohta nende söödalisandite kasutamise lubamiseks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 15 võib ajutist luba anda maksimaalselt viieks aastaks. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vältida söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamise peatamisest alates 15. juulist 2023 tulenevat negatiivset mõju mäletsejaliste, hobuste ja küülikute heaolule, ning kuna praegu puudub kasutatav alternatiiv, tuleks eespool nimetatud söödalisandite kasutamist kiireloomuliselt ajutiselt lubada, kuni võetakse vastu otsus määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitatud taotluse kohta nende söödalisandite kasutamise lubamiseks. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 15 võib ajutist luba anda maksimaalselt viieks aastaks.

| (15) | Selleks et tagada üksnes ohutute ja tõhusate söödalisandite kasutamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 eesmärkidega, peaksid ajutise loa tingimused kajastama rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 nelja asjaomase söödalisandi jaoks ette nähtud loa tingimusi mäletsejaliste, hobuslaste ja jäneseliste puhul. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada üksnes ohutute ja tõhusate söödalisandite kasutamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 eesmärkidega, peaksid ajutise loa tingimused kajastama rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 nelja asjaomase söödalisandi jaoks ette nähtud loa tingimusi mäletsejaliste, hobuslaste ja jäneseliste puhul.

| (16) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori arvamuse kohaselt on ajutise loa suhtes kohaldatavad ja kehtivad kõnealuseid söödalisandeid käsitlevad järeldused ja soovitused, mis tulenesid rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 antud loa raames kasutatud analüüsimeetodi kohta tehtud varasemast hindamisest. |
| --- | --- |

(16)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori arvamuse kohaselt on ajutise loa suhtes kohaldatavad ja kehtivad kõnealuseid söödalisandeid käsitlevad järeldused ja soovitused, mis tulenesid rakendusmäärusega (EL) nr 601/2013 antud loa raames kasutatud analüüsimeetodi kohta tehtud varasemast hindamisest.

| (17) | Kuna söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamise luba aegub 15. juulil 2023 ning selleks, et tagada ajutise loaga hõlmatud loomade heaolu kaitse kõrge tase, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(17)

Kuna söödalisandite koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi ja koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi kasutamise luba aegub 15. juulil 2023 ning selleks, et tagada ajutise loaga hõlmatud loomade heaolu kaitse kõrge tase, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajutine luba

Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“, lubatakse ajutiselt kasutada söödalisanditena loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 24. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 601/2013, milles käsitletakse koobalt(II)atsetaattetrahüdraadi, koobalt(II)karbonaadi, koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi, koobalt(II)sulfaatheptahüdraadi ja kaetud granuleeritud koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraadi lubamist söödalisandina (ELT L 172, 25.6.2013, lk 14).

2

(3)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus kaetud granuleeritud koobalt(II)karbonaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks. Kõnealune söödalisand ei ole hõlmatud käesoleva määrusega.

3

(4)  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

(6)  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

(7)  Ülevaade koobalti tähtsusest loomade (eelkõige mäletsejaliste) organismis toimuvas metabolismis ja koobaltipuuduse mõjudest on leitav artiklis: „
  Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update
  “, Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update

et al

(8)  Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/354, millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ (ELT L 67, 5.3.2020, lk 1).

8

(9)  
  Key figures on the European food chain („Peamised arvandmed Euroopa toiduahela kohta“) – 2022. aasta väljaanne, Eurostat.

9

Key figures on the European food chain

(10)  Euroopa Komisjon, tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report („Kaubanduslik küülikukasvatus Euroopa Liidus – ülevaatearuanne“), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemendi (Co) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b301 | Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat | Söödalisandi koostis

  Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat, kristallide või graanulitena, mille minimaalne koobaltisisaldus on 23 %
  Osakesed suurusega < 50 μm: alla 1 %

  Toimeaine kirjeldus

  Keemiline valem:
  Co(CH3COO)2 × 4H2O
  CASi number: 6147-53-1

  Analüüsimeetodid
   (1)


  Atsetaadi kindlakstegemiseks söödalisandis:







  — | Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301. |

Söödalisandi registreerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi (Co) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b301

Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat

Söödalisandi koostis

Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat, kristallide või graanulitena, mille minimaalne koobaltisisaldus on 23 %

Osakesed suurusega < 50 μm: alla 1 %

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem:

Co(CH3COO)2 × 4H2O

CASi number: 6147-53-1

Analüüsimeetodid
   (1)

Atsetaadi kindlakstegemiseks söödalisandis:

—

Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301.

Söödalisandi kristallograafiline kirjeldamine:

| — | röntgendifraktsioon. |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon.

Eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalis leiduva koobalti kogusisalduse määramiseks:

| — | EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)
  või |
| --- | --- |

—

EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)

või

| — | CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

Osakeste suuruse jaotuse määramiseks:

| — | ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid.

Normaalse vatsatalitlusega mäletsejalised, hobuslased, jäneselised

-

-

1 (kokku)

| 1. | Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:






  — | koobaltisisaldus |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:

—

koobaltisisaldus

| — | „Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“ |
| --- | --- |

—

„Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

| 4. | Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.” |
| --- | --- |

4.

Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.”

Niipea kui otsus söödalisandi kasutamise lubamise kohta on tehtud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 alusel ja hiljemalt 14. juulil 2028

3b302

Koobalt(II)karbonaat

Söödalisandi koostis

Koobalt(II)karbonaat, pulbrina, mille koobaltisisaldus on 45 %–48 %

Koobaltkarbonaat: vähemalt 75 %

koobalthüdroksiidid: 3 %–15 %

Vesi: kuni 6 %

Osakesed suurusega < 11 μm: alla 90 %

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem: CoCO3

CASi number: 513-79-1

Analüüsimeetodid
   (1)

Karbonaadi kindlakstegemiseks söödalisandis:

| — | Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301.

Söödalisandi kristallograafiline kirjeldamine:

| — | röntgendifraktsioon. |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon.

Eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalis leiduva koobalti kogusisalduse määramiseks:

| — | EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)
  või |
| --- | --- |

—

EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)

või

| — | CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

Osakeste suuruse jaotuse määramiseks:

| — | ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid.

Normaalse vatsatalitlusega mäletsejalised, hobuslased, jäneselised

-

-

1 (kokku)

| 1. | Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:






  — | koobaltisisaldus |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:

—

koobaltisisaldus

| — | „Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“ |
| --- | --- |

—

„Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

| 4. | Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.” |
| --- | --- |

4.

Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.”

Niipea kui otsus söödalisandi kasutamise lubamise kohta on tehtud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 alusel ja hiljemalt 14. juulil 2028

3b303

Koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2: 3) monohüdraat

Söödalisandi koostis

Koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2:3) monohüdraat, pulbrina, mille minimaalne koobaltisisaldus on 50 %

Osakesed suurusega < 50 μm: alla 98 %

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem:

2CoCO3 × 3Co(OH)2 × H2O

CASi number: 51839-24-8

Analüüsimeetodid
   (1)

Karbonaadi kindlakstegemiseks söödalisandis:

| — | Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301.

Söödalisandi kristallograafiline kirjeldamine:

| — | röntgendifraktsioon. |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon.

Eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalis leiduva koobalti kogusisalduse määramiseks:

| — | EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)
  või |
| --- | --- |

—

EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)

või

| — | CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

Osakeste suuruse jaotuse määramiseks:

| — | ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid.

Normaalse vatsatalitlusega mäletsejalised, hobuslased, jäneselised

-

-

1 (kokku)

| 1. | Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:






  — | koobaltisisaldus |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:

—

koobaltisisaldus

| — | „Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“ |
| --- | --- |

—

„Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

| 4. | Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.” |
| --- | --- |

4.

Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.”

Niipea kui otsus söödalisandi kasutamise lubamise kohta on tehtud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 alusel ja hiljemalt 14. juulil 2028

3b305

Koobalt(II)sulfaatheptahüdraat

Söödalisandi koostis

Koobalt(II)sulfaatheptahüdraat, pulbrina, mille minimaalne koobaltisisaldus on 20 %

Osakesed suurusega < 50 μm: alla 95 %

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem: CoSO4 × 7H2O

CASi number: 10026-24-1

Analüüsimeetodid
   (1)

Sulfaadi kindlakstegemiseks söödalisandis:

| — | Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Euroopa farmakopöa monograafia 01/2008:20301.

Söödalisandi kristallograafiline kirjeldamine:

| — | röntgendifraktsioon. |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon.

Eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalis leiduva koobalti kogusisalduse määramiseks:

| — | EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)
  või |
| --- | --- |

—

EN 15510 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES)

või

| — | CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – induktiivsidestatud plasma optiline (aatomi)emissioonspektroskoopia (ICP-AES) rõhu all lagundatud proovist.

Osakeste suuruse jaotuse määramiseks:

| — | ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – osakeste suuruse määramine – laserdifraktsioonmeetodid.

Normaalse vatsatalitlusega mäletsejalised, hobuslased, jäneselised

-

-

1 (kokku)

| 1. | Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand tuleb lisada segasööta eelseguna. Kõnealune sööt turustatakse mittepulbrilisel kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:






  — | koobaltisisaldus |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud:

—

koobaltisisaldus

| — | „Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“ |
| --- | --- |

—

„Koobalti lisamisel soovitatakse piirduda kogusega 0,3 mg/kg täissöödas. Selles kontekstis tuleks arvesse võtta kohalikest tingimustest ja sööda konkreetsest koostisest tulenevat koobalti puuduse riski.“

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

| 4. | Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.” |
| --- | --- |

4.

Segasööda kasutusjuhendis peab olema märgitud: „Tuleb võtta kaitsemeetmed, et vältida kokkupuudet koobaltiga sissehingamisel või naha kaudu.”

Niipea kui otsus söödalisandi kasutamise lubamise kohta on tehtud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 alusel ja hiljemalt 14. juulil 2028

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

OTSUSED

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/113

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1456,

10. juuli 2023,

millega nimetatakse ametisse kontrollikoja liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 2,

võttes arvesse Ungari ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ildikó GÁLL-PELCZI ametiaeg lõpeb 31. augustil 2023. |
| --- | --- |

(1)

Ildikó GÁLL-PELCZI ametiaeg lõpeb 31. augustil 2023.

| (2) | Seetõttu tuleks ametisse nimetada üks kontrollikoja liige, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ametisse nimetada üks kontrollikoja liige,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontrollikoja liikmeks nimetatakse ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2029 Ildikó GÁLL-PELCZ.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  
  1. juuni 2023. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teataja

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/114

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2023/1457,

13. juuli 2023,

millega nimetatakse ametisse India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni, millega toetatakse meresõidu turvalisust India ookeani lääneosas ja Punases meres (EUNAVFOR ATALANTA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja (edaspidi „ELi vägede juhataja“) ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja (edaspidi „ELi vägede juhataja“) ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 7. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/311, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 7. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/311, (2) millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN.

| (3) | Itaalia sõjaväevõimud tegid 23. mail 2023 ettepaneku nimetada kontradmiral Juan María IBAÑEZ MARTÍNI järglasena ELi vägede juhatajaks alates 17. juulist 2023 kontradmiral Fabrizio RUTTERI. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia sõjaväevõimud tegid 23. mail 2023 ettepaneku nimetada kontradmiral Juan María IBAÑEZ MARTÍNI järglasena ELi vägede juhatajaks alates 17. juulist 2023 kontradmiral Fabrizio RUTTERI.

| (4) | ELi operatsiooni EUNAVFOR ATALANTA ülem avaldas kõnealusele nimetamisele 2. juunil 2023 toetust. |
| --- | --- |

(4)

ELi operatsiooni EUNAVFOR ATALANTA ülem avaldas kõnealusele nimetamisele 2. juunil 2023 toetust.

| (5) | ELi sõjaline komitee toetas 9. juunil 2023 Itaalia sõjaväevõimude poolt tehtud soovitust. |
| --- | --- |

(5)

ELi sõjaline komitee toetas 9. juunil 2023 Itaalia sõjaväevõimude poolt tehtud soovitust.

| (6) | Tuleks vastu võtta otsus kontradmiral Fabrizio RUTTERI ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks vastu võtta otsus kontradmiral Fabrizio RUTTERI ametisse nimetamise kohta.

| (7) | Otsus (ÜVJP) 2023/311 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(7)

Otsus (ÜVJP) 2023/311 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhatajaks nimetatakse alates 17. juulist 2023 kontradmiral Fabrizio RUTTERI.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2023/311 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 17. juulil 2023.

Brüssel, 13. juuli 2023

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 7. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/311, millega nimetatakse ametisse India ookeani lääneosas ja Punases meres meresõidu turvalisuse toetamist käsitleva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR ATALANTA) ELi vägede juhataja ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (ELT L 40, 10.2.2023, lk 24).

2

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/116

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1458,

11. juuli 2023,

milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Kreekas

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4794 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1.

| (5) | Kreeka on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 5. juulil 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Lääne-Makedoonia piirkonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut. |
| --- | --- |

(5)

Kreeka on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 5. juulil 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Lääne-Makedoonia piirkonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut.

| (6) | Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Kreekaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Kreekaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (7) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti.

| (8) | Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Kreekas viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Kreekas viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus.

| (9) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka tagab, et

| a) | Kreekas kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimustel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

a)

Kreekas kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimustel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni;

| b) | punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 5. oktoobrini 2023.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 11. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/594, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (ELT L 79, 17.3.2023, lk 65).

4

---

LISA

| Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Kreeka alad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Kaitsetsoon:






  1. | Piirkondlik üksus Florina |

Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Kreeka alad

Kohaldamise lõppkuupäev

Kaitsetsoon:

1.

Piirkondlik üksus Florina

Administratiivpiirkond Skopos (omavalitsuslik vald Florina)

5. oktoober 2023

Järelevalvetsoon:

| 1. | Piirkondlik üksus Florina |
| --- | --- |

1.

Piirkondlik üksus Florina

Administratiivpiirkonnad: Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori ja Mesokampos (omavalitsuslik vald Florina)

Administratiivpiirkonnad: Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon ja Faraggi (omavalitsuslik vald Amintaio)

| 2. | Piirkondlik üksus Pella |
| --- | --- |

2.

Piirkondlik üksus Pella

Administratiivpiirkonnad: Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa ja Perea (omavalitsuslik vald Edessa)

Administratiivpiirkonnad Orma ja Sarakini (omavalitsuslik vald Almopia)

5. oktoober 2023

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/119

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2023,

9. juuni 2023,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2023/1459]

EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Alates 15. juulist 2023 asendatakse kokkuleppe lisa käesoleva otsuse lisaga.

Bern ja Brüssel, 9. juuni 2023

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Filip CORNELIS

Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HEGNER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes liidu direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes liidu direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimise ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1),

| — | määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020,

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020.

Nõukogu
  27. novembri 2000. aasta
  direktiiv 2000/79, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 302, 1.12.2000, lk 57).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta
  direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1).

Komisjoni
  31. juuli 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1).

Nõukogu
  18. jaanuari 1993. aasta
  määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) (artiklid 1–12), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50),

| — | määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4),

| — | määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021, |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021,

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1889 (ELT L 384, 29.10.2021, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1889 (ELT L 384, 29.10.2021, lk 20),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/255 (ELT L 42, 23.2.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/255 (ELT L 42, 23.2.2022, lk 1),

| — | määrus (EL) 2022/2038 (ELT L 275, 25.10.2022, lk 14). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2022/2038 (ELT L 275, 25.10.2022, lk 14).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
  direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11).

Nõukogu
  15. oktoobri 1996. aasta
  direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36). (artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 35, 4.2.2009, lk 47).

2.   Konkurentsieeskirjad

Nõukogu
  16. detsembri 2002. aasta
  määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (artiklid 1–13, 15–45).

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Komisjoni
  7. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3).

Nõukogu
  20. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1–2 ja artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| 1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| 2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| 3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| 1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| 2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Komisjoni
  21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (artiklid 1–24), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1).

Komisjoni
  16. novembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

Nõukogu
  25. mai 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 487/2009 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 148, 11.6.2009, lk 1).

3.   Lennuohutus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1).

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõigete 6 ja 7, artikli 41 lõike 6, artikli 62 lõike 5, artikli 67 lõigete 2 ja 3, artikli 70 lõike 4, artikli 71 lõike 2, artikli 76 lõike 4, artikli 84 lõike 1, artikli 85 lõike 9, artikli 104 lõike 3 punkti i, artikli 105 lõike 1 ja artikli 106 lõigete 1 ja 6 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EL) 2018/1139 artiklis 127 nimetatud määruse (EL) nr 182/2011 sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

i)

lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“

| b) | Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“ |
| --- | --- |

b)

Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“

| c) | Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“ |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“

| d) | Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

  „5.   Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“ |
| --- | --- |

d)

Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

„5.   Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“

| e) | Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

  „13.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,
  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv, |
| b | = | ELi liikmesriikide arv, |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse, |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“ |

e)

Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

„13.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv,

b

=

ELi liikmesriikide arv,

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse,

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“

| f) | Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

  „6.   Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“ |
| --- | --- |

f)

Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

„6.   Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“

| g) | Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse: | õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V; |
| --- | --- | --- |

g)

Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse:

1

õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

| | õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900.

| h) | Artikli 132 lõikes 1 käsitatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

h)

Artikli 132 lõikes 1 käsitatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

| i) | Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta. |
| --- | --- |

i)

Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta.

Komisjoni
  14. juuli 2022. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2022/1645, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 rakendamise eeskirjad nõuete osas, mis on seotud selliste infoturvariskide juhtimisega, mis võivad mõjutada komisjoni määrustega (EL) nr 748/2012 ja (EL) nr 139/2014 hõlmatud organisatsioonide lennuohutust, ning muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 748/2012 ja (EL) nr 139/2014 (ELT L 248, 26.9.2022, lk 18).

Komisjoni

delegeeritud määrus (EL) 2022/1645

Komisjoni
  27. oktoobri 2022. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2023/203, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 rakendamise eeskirjad nõuete osas, mis on seotud selliste infoturvariskide juhtimisega, mis võivad mõjutada lennuohutust ning mida kohaldatakse komisjoni määrustega (EL) nr 1321/2014, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 1178/2011, (EL) 2015/340 ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 hõlmatud organisatsioonide ning komisjoni määrustega (EL) nr 748/2012, (EL) nr 1321/2014, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 1178/2011, (EL) 2015/340 ja (EL) nr 139/2014, komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 hõlmatud pädevate asutuste suhtes, ning muudetakse komisjoni määrusi (EL) nr 1178/2011, (EL) nr 748/2012, (EL) nr 965/2012, (EL) nr 139/2014, (EL) nr 1321/2014, (EL) 2015/340 ning komisjoni rakendusmäärusi (EL) 2017/373 ja (EL) 2021/664 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2023/203

Komisjoni
  3. novembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1178/2011

| — | komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227 (ELT L 448, 15.12.2021, lk 39), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2227 (ELT L 448, 15.12.2021, lk 39),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/844 (ELT L 148, 31.5.2022, lk 24), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/844 (ELT L 148, 31.5.2022, lk 24),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  4. märtsi 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/723, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1).

Komisjoni

delegeeritud määrus (EL) 2020/723

Nõukogu
  16. detsembri 1991. aasta
  määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4) (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu

määrus (EMÜ) nr 3922/91

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1),

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1).

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3922/91 kehtetuks alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2018/1139 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt vastu võetud üksikasjalikke norme lennu- ja tööajapiirangute ning puhkeajanõuete kohta seoses lennukitega tehtavate taksolendude, kiirabilendude ja ühe piloodiga ärilise lennutranspordi tegevustega.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta
  määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

määrus (EL) nr 996/2010

| — | määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18),

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  22. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad (ELT L 16, 23.1.2004, lk 20).

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 104/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 2111/2005

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 473/2006

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 474/2006

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2295 (ELT L 304, 24.11.2022, lk 53). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2295 (ELT L 304, 24.11.2022, lk 53).

Komisjoni
  16. detsembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 336, 20.12.2011, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1332/2011

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7).

Komisjoni
  16. juuli 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 646/2012, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 29).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 646/2012

Komisjoni
  3. augusti 2012. aasta
  määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 748/2012

| — | komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/201 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/201 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/203 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 46), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/203 (ELT L 33, 15.2.2022, lk 46),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1253 (ELT L 191, 20.7.2022, lk 45), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1253 (ELT L 191, 20.7.2022, lk 45),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1358 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1358 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1361 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 127), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1361 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 127),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1645 (ELT L 248, 26.9.2022, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1645 (ELT L 248, 26.9.2022, lk 18),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  5. oktoobri 2012. aasta
  määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 965/2012

| — | komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1296 (ELT L 282, 5.8.2021, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1296 (ELT L 282, 5.8.2021, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2237 (ELT L 450, 16.12.2021, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2237 (ELT L 450, 16.12.2021, lk 21),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/414 (ELT L 85, 14.3.2022, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/414 (ELT L 85, 14.3.2022, lk 4),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/790 (ELT L 141, 20.5.2022, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/790 (ELT L 141, 20.5.2022, lk 13),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2203 (ELT L 293, 14.11.2022, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2203 (ELT L 293, 14.11.2022, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2502 (ELT L 325, 20.12.2022, lk 56), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2502 (ELT L 325, 20.12.2022, lk 56),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/217 (ELT L 30, 2.2.2023, lk 11). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/217 (ELT L 30, 2.2.2023, lk 11).

Komisjoni
  28. juuni 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 179, 29.6.2013, lk 46).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 628/2013

Komisjoni
  12. veebruari 2014. aasta
  määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 139/2014

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/208 (ELT L 35, 17.2.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/208 (ELT L 35, 17.2.2022, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/697 (ELT L 130, 4.5.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/697 (ELT L 130, 4.5.2022, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1645 (ELT L 248, 26.9.2022, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1645 (ELT L 248, 26.9.2022, lk 18),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2074 (ELT L 280, 28.10.2022, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2074 (ELT L 280, 28.10.2022, lk 4),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  16. detsembri 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/2153, milles käsitletakse Euroopa Liidu lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 319/2014 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 36).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/2153

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EL) nr 376/2014

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Komisjoni
  26. novembri 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/2082, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 rakendamise kord seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (ELT L 426, 29.11.2021, lk 32).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2021/2082

Komisjoni
  29. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 452/2014

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21).

Komisjoni
  26. novembri 2014. aasta
  määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1321/2014

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/750 (ELT L 126, 23.5.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/750 (ELT L 126, 23.5.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1963 (ELT L 400, 12.11.2021, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1963 (ELT L 400, 12.11.2021, lk 18),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/410 (ELT L 84, 11.3.2022, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/410 (ELT L 84, 11.3.2022, lk 20),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1360 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 115), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1360 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 115),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  20. veebruari 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) 2015/340

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  23. aprilli 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) 2015/640

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1254 (ELT L 191, 20.7.2022, lk 47). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1254 (ELT L 191, 20.7.2022, lk 47).

Komisjoni
  29. juuni 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2015/1018

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/3 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/3 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 3).

Komisjoni
  19. detsembri 2016. aasta
  otsus (EL) 2016/2357, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade tõhusa järgimisega seotud puudusi koolitusorganisatsiooni Hellenic Aviation Training Academy (HATA) välja antud tunnistuste ja nende alusel välja antud osa 66 kohaste lubade osas (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8645 all) (ELT L 348, 21.12.2016, lk 72).

Komisjoni

otsus (EL) 2016/2357

Komisjoni
  13. märtsi 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) 2018/395

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4).

Komisjoni
  14. detsembri 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2018/1976

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1874 (ELT L 378, 26.10.2021, lk 4).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta
  määrus (EL) 2019/494 lennundusohutuse teatavate aspektide kohta seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 11).

määrus (EL) 2019/494

Komisjoni
  12. märtsi 2019. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2019/945 mehitamata õhusõidukite süsteemide ja mehitamata õhusõidukite süsteemide kolmandate riikide käitajate kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

delegeeritud määrus (EL) 2019/945

| — | komisjoni 27. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1058 (ELT L 232, 20.7.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. aprilli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1058 (ELT L 232, 20.7.2020, lk 1),

| — | komisjoni 22. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/851 (ELT L 150, 1.6.2022, lk 21). |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/851 (ELT L 150, 1.6.2022, lk 21).

Määruse (EL) 2019/945 artikli 2 lõikes 1 loetletud toodete suhtes kohaldab Šveits selles määruses osutatud õigusakte, nagu need on lisatud käesolevasse lisasse, võttes arvesse alljärgnevat loetelu ja asjaolu, et käesoleva lisa teist taanet kohaldatakse ka nende õigusaktide suhtes:

| — | määrus (EÜ) nr 765/2008, (2) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 9, artiklis 15, artikli 19 lõikes 2 ja artikli 39 lõike 1 punktis a, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 765/2008, (2) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 9, artiklis 15, artikli 19 lõikes 2 ja artikli 39 lõike 1 punktis a,

2

| — | määrus (EL) nr 1025/2012, (3) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 20 ja artikli 37 lõikes 3, |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 1025/2012, (3) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 3 punktis 20 ja artikli 37 lõikes 3,

3

| — | direktiiv 2009/48/EÜ, (4) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 13 lõike 2 punktis c ning lisa 1. osa punktis 10, |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/48/EÜ, (4) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 13 lõike 2 punktis c ning lisa 1. osa punktis 10,

4

| — | direktiiv 2006/42/EÜ, (5) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2, kaasa arvatud






  — | direktiiv 73/23/EMÜ, (6) nagu on osutatud direktiivi 2006/42/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis k ja I lisa punktis 1.5.1, pidades silmas, et direktiiv 73/23/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja viiteid sellele tuleb tõlgendada viidetena direktiivi 2014/35/EL (7) asjakohastele sätetele, |
| --- | --- | --- |

—

direktiiv 2006/42/EÜ, (5) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/945 artikli 4 lõikes 2, kaasa arvatud

5

—

direktiiv 73/23/EMÜ, (6) nagu on osutatud direktiivi 2006/42/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis k ja I lisa punktis 1.5.1, pidades silmas, et direktiiv 73/23/EMÜ on kehtetuks tunnistatud ja viiteid sellele tuleb tõlgendada viidetena direktiivi 2014/35/EL (7) asjakohastele sätetele,

6

7

| — | määrus (EL) 2019/1020, (8) sealhulgas määruse (EL) 2019/945 artikli 5 lõikes 3 ning artiklites 35 ja 36 sisalduvad viited asjaomasele määrusele, pidades silmas, et viiteid määrusest (EÜ) nr 765/2008 välja jäetud sätetele tuleb tõlgendada viidetena määruse (EL) 2019/1020 (9) asjakohastele sätetele, ning see hõlmab ka järgmist:






  — | määrus (EL) 2019/515, (10) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 8 lõikes 2, selles ulatuses, mis on seotud toodete kontaktpunktidega, |
| --- | --- | --- |

—

määrus (EL) 2019/1020, (8) sealhulgas määruse (EL) 2019/945 artikli 5 lõikes 3 ning artiklites 35 ja 36 sisalduvad viited asjaomasele määrusele, pidades silmas, et viiteid määrusest (EÜ) nr 765/2008 välja jäetud sätetele tuleb tõlgendada viidetena määruse (EL) 2019/1020 (9) asjakohastele sätetele, ning see hõlmab ka järgmist:

8

9

—

määrus (EL) 2019/515, (10) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 8 lõikes 2, selles ulatuses, mis on seotud toodete kontaktpunktidega,

10

| — | määrus (EÜ) nr 765/2008, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 11 lõikes 5, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 765/2008, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 11 lõikes 5,

| — | direktiiv 2001/95/EÜ, (11) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 4. |
| --- | --- |

—

direktiiv 2001/95/EÜ, (11) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/1020 artikli 20 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 4.

11

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 1 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 3 punktis 1, artikli 3 punktis 2, artikli 3 punktis 9, artikli 3 punktis 12 (lause esimene osa), artikli 3 punktis 21, artikli 4 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 4 lõike 2 punktis a, artikli 4 lõike 2 punktis b, artikli 4 lõike 2 punktis d, artikli 5 lõikes 2, artiklis 6, artikli 21 lõikes 1 (lause viimane osa), artikli 29 lõikes 2, artikli 31 lõike 2 punktis p esitatud viiteid „liidule“ käsitatakse samamoodi viidetena Šveitsile.

Määruse (EL) 2019/1020 artikli 14 lõikes 2 ja artiklis 17 esitatud viiteid liidu õigusele käsitatakse Šveitsi puhul viidetena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

Määruse (EL) 2019/945 artikli 1 lõikes 2, artikli 2 lõikes 3, artikli 3 punktis 14, artikli 3 punktis 15, artikli 3 punktis 18, artikli 3 punktis 19, artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõike 2 punktis a, artikli 8 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõikes 1, artikli 35 lõikes 1, artikli 36 lõikes 3, artikli 38 lõikes 2, artikli 41 lõikes 3 ja 5. jao pealkirja esimeses viites esitatud viiteid „liidule“ käsitatakse samamoodi viidetena Šveitsile.

Komisjoni
  24. mai 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/947 mehitamata õhusõidukite käitamise normide ja menetluste kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 45), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/947

| — | komisjoni 12. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/639 (ELT L 150, 13.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/639 (ELT L 150, 13.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni 4. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/746 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni 4. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/746 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 13),

| — | komisjoni 15. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1166 (ELT L 253, 16.7.2021, lk 49), |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1166 (ELT L 253, 16.7.2021, lk 49),

| — | komisjoni 14. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/425 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/425 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 20),

| — | komisjoni 1. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/525 (ELT L 105, 4.4.2022, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni 1. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/525 (ELT L 105, 4.4.2022, lk 3).

Mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldab Šveits kõnealuses määruses osutatud õigusakte, nagu need on lisatud käesolevasse lisasse, võttes arvesse alljärgnevat loetelu ja asjaolu, et käesoleva lisa teist taanet kohaldatakse ka nende õigusaktide suhtes:

| — | direktiiv 2009/48/EÜ, (12) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/947 artikli 9 lõike 2 punktis a ja artikli 14 lõike 5 punkti a alapunktis ii. |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/48/EÜ, (12) nagu on osutatud määruse (EL) 2019/947 artikli 9 lõike 2 punktis a ja artikli 14 lõike 5 punkti a alapunktis ii.

12

Viidet määrusele (EL) 2016/679 (13) määruse (EL) 2019/947 lisa B osa punkti UAS.SPEC.050 alapunkti 1 alapunkti a alapunktis iv käsitatakse Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

13

Komisjoni
  1. juuli 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/1128, milles käsitletakse Euroopa keskses andmekogus talletatud lennuohutusalastele soovitustele ja neile antud vastustele juurdepääsu õigusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/780/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177, 2.7.2019, lk 112).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/1128

Komisjoni
  6. oktoobri 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/2034, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 376/2014 seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 416, 11.12.2020, lk 1).

Komisjoni

delegeeritud määrus (EL) 2020/2034

Komisjoni
  22. aprilli 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/664 U-space’i õigusraamistiku kohta (ELT L 139, 23.4.2021, lk 161), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2021/664

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

4.   Lennundusjulgestus

Lennundusjulgestus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 300/2008

| — | komisjoni määrus (EL) nr 18/2010 (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 18/2010 (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3).

Komisjoni
  2. aprilli 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 272/2009

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5).

Komisjoni
  18. detsembri 2009. aasta
  määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1254/2009

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7).

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 72/2010

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28).

Komisjoni
  5. novembri 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2015/1998

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/421 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/421 (ELT L 87, 15.3.2022, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/463 (ELT L 94, 23.3.2022, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/463 (ELT L 94, 23.3.2022, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1174 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 35), v.a määruse (EL) 2015/1998 lisa uue punkti 11.1.1 alapunkt b, nagu on osutatud määruse (EL) 2022/1174 lisa punktis 35, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1174 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 35), v.a määruse (EL) 2015/1998 lisa uue punkti 11.1.1 alapunkt b, nagu on osutatud määruse (EL) 2022/1174 lisa punktis 35,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/566 (ELT L 74, 13.3.2023, lk 47). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/566 (ELT L 74, 13.3.2023, lk 47).

Komisjoni
  16. novembri 2015. aasta
  rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELTs avaldamata), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusotsus C(2015) 8005

| — | komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2022) 4638, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2022) 4638,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2023) 1569. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2023) 1569.

Komisjoni
  3. detsembri 2021. aasta
  otsus (EL) 2021/2147 ELi märgist kandvate tsiviillennundusjulgestusseadmete heakskiitmise kohta (ELT L 433, 6.12.2021, lk 25).

Komisjoni

otsus (EL) 2021/2147

5.   Lennuliikluse korraldamine

Lennuliikluse korraldamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 549/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikes 2 tuleks sõnad „ühenduse tasandil“ asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi“.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 550/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| c) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| d) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| e) | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“ |
| --- | --- |

e)

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 551/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 3a, 6 ja 10 kohaselt antud volitused.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 552/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

| — | Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused. |
| --- | --- |

—

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 on määrus (EÜ) nr 552/2004 kehtetuks tunnistatud alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023.

Komisjoni
  23. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 2150/2005

Komisjoni
  4. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 1033/2006

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4).

Komisjoni
  6. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 1032/2006

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20).

Nõukogu
  27. veebruari 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu

määrus (EÜ) nr 219/2007

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12),

| — | nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1).

Komisjoni
  7. juuni 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 633/2007

| — | komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23).

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2017/373

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/665 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 184), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/665 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 184),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2345 (ELT L 311, 2.12.2022, lk 58), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2345 (ELT L 311, 2.12.2022, lk 58),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/203 (ELT L 31, 2.2.2023, lk 1).

Komisjoni
  16. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 29/2009

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72).

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  30. märtsi 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 262/2009

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11).

Komisjoni
  25. märtsi 2010. aasta
  määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 255/2010

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45).

Komisjoni
  29. juuli 2010. aasta
  otsus C(2010)5134 ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi määramise kohta (ELTs avaldamata).

Komisjoni

otsus C(2010)5134

Komisjoni
  24. veebruari 2011. aasta
  määrus (EL) nr 176/2011 teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist (ELT L 51, 25.2.2011, lk 2).

Komisjoni

määrus (EL) nr 176/2011

Komisjoni
  7. juuli 2011. aasta
  otsus C(2011) 4130 võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule (EMPs kohaldatav tekst) (ELTs avaldamata).

Komisjoni

otsus C(2011) 4130

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1).

Käesolevas kokkuleppes loetakse rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 sätteid järgmises kohanduses:

| | I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/2 (ELT L 1, 5.1.2022, lk 1).

Komisjoni
  26. septembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/835 (ELT L 124, 17.5.2017, lk 35), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/835 (ELT L 124, 17.5.2017, lk 35),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/666 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 187). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/666 (ELT L 139, 23.4.2021, lk 187).

Komisjoni
  16. novembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47).

Komisjoni
  3. mai 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 4.5.2013, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 409/2013

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Komisjoni
  1. veebruari 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/116, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 550/2004 sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetav esimene ühisprojekt, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 409/2013 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2021/116

Käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks loetakse määruse lisa järgmises redaktsioonis:

| a) | pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

a)

pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| b) | pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

b)

pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| c) | pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

c)

pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| d) | pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmised punktid: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

d)

pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmised punktid: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“.

Komisjoni
  18. juuli 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1048, millega kehtestatakse suutlikkusel põhineva navigatsiooni suhtes kohaldatavad õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid (ELT L 189, 26.7.2018, lk 3).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2018/1048

Komisjoni
  24. jaanuari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/123

Komisjoni
  11. veebruari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/317

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1880 (ELT L 380, 27.10.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1880 (ELT L 380, 27.10.2021, lk 1).

Komisjoni
  6. mai 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/709, millega määratakse võrgu haldaja, kes vastutab ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide rakendamise eest (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3228 all) (ELT L 120, 8.5.2019, lk 27).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/709

Komisjoni
  2. juuni 2021. aasta
  rakendusotsus (EL) 2021/891, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/903 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 195, 3.6.2021, lk 3).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2021/891

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2167, millega kiidetakse heaks ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimise võrgu funktsioone käsitlev võrgu strateegiline kava aastateks 2020–2029 (ELT L 328, 18.12.2019, lk 89).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2167

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2168, võrgu haldusnõukogu esimehe, liikmete ja asendusliikmete ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta seoses lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024) (ELT L 328, 18.12.2019, lk 90).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2168

Komisjoni
  29. novembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2012, komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 (millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks) artiklis 14 sätestatud erandite kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95).

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2012

Komisjoni
  3. novembri 2020. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2020/1627 COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) (ELT L 366, 4.11.2020, lk 7).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2020/1627

6.   Keskkond ja müra

Keskkond ja müra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta
  direktiiv 2002/30/EÜ müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (EMPs kohaldatav tekst) (artiklid 1–12 ja 14–18) (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40).

direktiiv 2002/30/EÜ

(Kehtivad Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika“) G jao („Õhutransport“) punktist 2.)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 374, 27.12.2006, lk 1).

direktiiv 2006/93/EÜ

7.   Tarbijakaitse

Tarbijakaitse

Nõukogu
  13. juuni 1990. aasta
  direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59) (artiklid 1–10).

Nõukogu

direktiiv 90/314/EMÜ

Nõukogu
  5. aprilli 1993. aasta
  direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29) (artiklid 1–11), muudetud järgmise õigusaktiga:

Nõukogu

direktiiv 93/13/EMÜ

| — | direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64). |
| --- | --- |

—

direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

Nõukogu
  9. oktoobri 1997. aasta
  määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

Nõukogu

määrus (EÜ) nr 2027/97

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2). |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).

määrus (EÜ) nr 261/2004

(artiklid 1–18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

määrus (EÜ) nr 1107/2006

8.   Muud

Muud

Nõukogu
  27. oktoobri 2003. aasta
  direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

Nõukogu

direktiiv 2003/96/EÜ

(artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2)

9.   Lisad:

Lisad:

| A | : | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- | --- |
| B | : | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |

A

:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

B

:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

A LISA

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 343 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 191 on Euroopa Liidul ja Euroopa Aatomienergiaühendusel liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti selliste maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liidu ametialaseks kasutamiseks imporditavad ja eksporditavad kaubad on vabastatud kõikidest tollimaksudest, -keeldudest ja -piirangutest; selliselt imporditud kaupu ei või impordiriigi territooriumil müüa ega muul viisil võõrandada tasu eest ega tasuta, välja arvatud selle riigi valitsuse heakskiidetud tingimustel.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu poolt lihthäälteenamusega kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib ka liidu konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist muude asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11 kuni 14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 21

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Investeerimispank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Keskpank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

A lisa liide

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLLI ŠVEITSIS KOHALDAMISE MENETLUS

1.

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

3.

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (14) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või ühenduse eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (16) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003, vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (17) ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (18).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas otsuses viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib agentuur või komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (19).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  
  ELT L 224, 21.8.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30), muudetud määrusega (EL) 2019/1020 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12), viimati muudetud direktiiviga (EL) 2015/1535 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni direktiiviga (EL) 2021/903 (ELT L 197, 4.6.2021, lk 110).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24), viimati muudetud määrusega (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241).

5

(6)  Nõukogu 19. veebruari 1973. aasta direktiiv 73/23/EMÜ teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 77, 26.3.1973, lk 29), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga:

6

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/95/EÜ (ELT L 374, 27.12.2006, lk 10), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga: |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/95/EÜ (ELT L 374, 27.12.2006, lk 10), kehtetuks tunnistatud järgmise õigusaktiga:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

8

(9)  Vaata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011, artikkel 39.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/515, mis käsitleb teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate kaupade vastastikust tunnustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 764/2008 (ELT L 91, 29.3.2019, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 596/2009 (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni direktiiviga (EL) 2021/903 (ELT L 197, 4.6.2021, lk 110).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1749/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 13).

14

(15)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).

15

(16)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

16

(17)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

17

(18)  
  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

18

(19)  
  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

19

---

| 14.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/147

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU ARTIKLI 8 LÕIKE 1 PUNKTIGA P LOODUD SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE ERIKOMITEE OTSUS nr 2/2023,

28. juuni 2023,

millega määratakse finantseerimisasutus, kelle avaldatud viiteintressimäära kasutatakse viivise kindlaksmääramiseks ja kelle avaldatud viitekurssi kasutatakse vääringu konverteerimise vahetuskursi kindlaksmääramiseks, ning määratakse kindlaks kuupäev, mida tuleb võtta arvesse vääringu konverteerimise kursside kindlaksmääramisel [2023/1460]

SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE ERIKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut, (1) eriti selle sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli artikli SSCI.53 lõiget 2 ja artiklit SSCI.73,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli SSCI.53 lõike 2 kohaselt arvutatakse viivis viiteintressimäära alusel, mida kohaldab sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee (edaspidi „erikomitee“) poolt selleks määratud finantseerimisasutus oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli SSCI.53 lõike 2 kohaselt arvutatakse viivis viiteintressimäära alusel, mida kohaldab sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee (edaspidi „erikomitee“) poolt selleks määratud finantseerimisasutus oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes.

| (2) | Paljud sätted, nagu protokolli artikli SSC.6 punkt a, artikli SSC.19 lõige 1, artiklid SSC.26, SSC.47 ja SSC.64, artikli SSCI.22 lõiked 4 ja 5, artikli SSCI.23 lõige 7, artiklid SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 ja SSCI.64, reguleerivad olukordi, kus hüvitise või sissemakse maksmiseks, arvutamiseks või ümberarvutamiseks, hüvitamiseks või tasaarvestamise ja sissenõudmismenetluse jaoks on vaja kindlaks määrata vahetuskurss. |
| --- | --- |

(2)

Paljud sätted, nagu protokolli artikli SSC.6 punkt a, artikli SSC.19 lõige 1, artiklid SSC.26, SSC.47 ja SSC.64, artikli SSCI.22 lõiked 4 ja 5, artikli SSCI.23 lõige 7, artiklid SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 ja SSCI.64, reguleerivad olukordi, kus hüvitise või sissemakse maksmiseks, arvutamiseks või ümberarvutamiseks, hüvitamiseks või tasaarvestamise ja sissenõudmismenetluse jaoks on vaja kindlaks määrata vahetuskurss.

| (3) | Vastavalt protokolli artiklile SSCI.73 on protokolli ja selle lisa SSC-7 kohaldamisel kahe vääringu vaheline vahetuskurss erikomitee poolt selleks määratud finantseerimisasutuse avaldatud viitekurss. Kuupäeva, mida tuleb vahetuskursi kindlaksmääramisel arvesse võtta, määrab kindlaks erikomitee. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt protokolli artiklile SSCI.73 on protokolli ja selle lisa SSC-7 kohaldamisel kahe vääringu vaheline vahetuskurss erikomitee poolt selleks määratud finantseerimisasutuse avaldatud viitekurss. Kuupäeva, mida tuleb vahetuskursi kindlaksmääramisel arvesse võtta, määrab kindlaks erikomitee.

| (4) | Erikomitee märgib, et kuigi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (2) sätestatud sotsiaalkindlustuse koordineerimise õigusnormid on õiguslikult eraldiseisvad nendest, mis on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingus, oleks soovitav kasutada mõlema lepingu puhul sama finantseerimisasutust ja sama kindlaksmääratud kuupäeva, mida tuleb vahetuskursi kindlaksmääramisel arvesse võtta, kuna see väldiks probleemseid olukordi neid lepinguid rakendavatele sotsiaalkindlustusasutustele ja vähendaks vigade ohtu, |
| --- | --- |

(4)

Erikomitee märgib, et kuigi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (2) sätestatud sotsiaalkindlustuse koordineerimise õigusnormid on õiguslikult eraldiseisvad nendest, mis on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingus, oleks soovitav kasutada mõlema lepingu puhul sama finantseerimisasutust ja sama kindlaksmääratud kuupäeva, mida tuleb vahetuskursi kindlaksmääramisel arvesse võtta, kuna see väldiks probleemseid olukordi neid lepinguid rakendavatele sotsiaalkindlustusasutustele ja vähendaks vigade ohtu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Keskpank on artikli SSCI.53 lõike 2 ja artikli SSCI.73 kohaldamiseks määratud finantseerimisasutus.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse kohaldamisel mõistetakse vahetuskursi all päeva vahetuskurssi, mille on avaldanud Euroopa Keskpank.

Artikkel 3

Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, loetakse vahetuskursiks kurss, mis avaldati päeval, mil tehing tehti.

Artikkel 4

Riigi asutus, mis peab õiguste kindlakstegemiseks ja hüvitise esmakordseks arvutamiseks konverteerima mingi summa teise liikmesriigi vääringusse, kasutab selleks järgmisi vahetuskursse:

| a) | kui riigi õigusaktide või protokolli kohaselt võtab asutus arvesse summasid, näiteks sissetulekut või hüvitisi, mis on saadud mingi kindla perioodi vältel enne kuupäeva, milleks hüvitist arvutatakse, kasutab ta selle perioodi viimasel päeval avaldatud vahetuskurssi; |
| --- | --- |

a)

kui riigi õigusaktide või protokolli kohaselt võtab asutus arvesse summasid, näiteks sissetulekut või hüvitisi, mis on saadud mingi kindla perioodi vältel enne kuupäeva, milleks hüvitist arvutatakse, kasutab ta selle perioodi viimasel päeval avaldatud vahetuskurssi;

| b) | kui riigi õigusaktide või protokolli kohaselt võtab asutus hüvitise arvutamisel arvesse ühte summat, kasutab ta selle sätte kohaldatavaks muutumise kuule eelneva kuu esimesel päeval avaldatud vahetuskurssi. |
| --- | --- |

b)

kui riigi õigusaktide või protokolli kohaselt võtab asutus hüvitise arvutamisel arvesse ühte summat, kasutab ta selle sätte kohaldatavaks muutumise kuule eelneva kuu esimesel päeval avaldatud vahetuskurssi.

Artikkel 5

Artiklit 4 kohaldatakse mutatis mutandis, kui riigi asutus peab asjaomase isiku faktilise või õigusliku olukorra muutumise tõttu hüvitist ümber arvutades konverteerima summa teise vääringusse.

Artikkel 6

Kui riigi asutus maksab hüvitist, mida kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega korrapäraselt indekseeritakse, ning kui teises vääringus olevad summad seda hüvitist mõjutavad, peab asutus hüvitise ümberarvutamisel kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud indekseerimiskuule eelneva kuu esimesel päeval, välja arvatud juhul, kui riigi õigusaktides on sätestatud teisiti.

Artikkel 7

Protokolli artikli SSCI.73 kohaldamisel on kahe vääringu vahel kohaldatava vahetuskursi määramisel arvesse võetav kuupäev:

| a) | võlgnevate summade / jooksvalt makstavate summade tasaarvestamise taotluse puhul tööpäev, mis eelneb vahetult päevale, mil taotleja saatis võlgnevate summade / jooksvalt makstavate summade tasaarvestamise kohta lõpliku taotluse, või |
| --- | --- |

a)

võlgnevate summade / jooksvalt makstavate summade tasaarvestamise taotluse puhul tööpäev, mis eelneb vahetult päevale, mil taotleja saatis võlgnevate summade / jooksvalt makstavate summade tasaarvestamise kohta lõpliku taotluse, või

| b) | sissenõudmistaotluse puhul tööpäev, mis eelneb vahetult päevale, mil taotleja saatis esimese sissenõudmistaotluse. |
| --- | --- |

b)

sissenõudmistaotluse puhul tööpäev, mis eelneb vahetult päevale, mil taotleja saatis esimese sissenõudmistaotluse.

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab tööpäev Euroopa Keskpanga tööpäeva, mil pank avaldab valuutavahetuse jaoks päeva viitekursi.

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

London, 28. juuni 2023

Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee nimel

kaaseesistujad

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

1

(2)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

2

---