# Europeiska unionens L 238/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 238 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången27 september 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 238

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången27 september 2023

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/2053 av den 13 september 2023 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, om ändring av förordningarna (EG) nr 1936/2001, (EU) 2017/2107 och (EU) 2019/833 och om upphävande av förordning (EU) 2016/1627 | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/2053 av den 13 september 2023 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, om ändring av förordningarna (EG) nr 1936/2001, (EU) 2017/2107 och (EU) 2019/833 och om upphävande av förordning (EU) 2016/1627

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2054 av den 20 september 2023 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Allåkerbär från Norrland [SUB]) | 65 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2023/2055 av den 25 september 2023 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller mikropartiklar av syntetiska polymerer (
  1
  ) | 67 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2056 av den 26 september 2023 om ändring av de tekniska standarder för genomförande som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 vad gäller en uppdatering av förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (
  1
  ) | 89 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2057 av den 26 september 2023 om ändring av bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande eller återkallande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar (
  1
  ) | 94 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2058 av den 26 september 2023 om fastställande av särskilda regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller de särskilda nivåerna för offentlig kontroll och förlagan för det allmänna intyget för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av sändningar av vissa detaljhandelsvaror (
  1
  ) | 97 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2059 av den 26 september 2023 om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckning av vissa varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland (
  1
  ) | 103 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2060 av den 26 september 2023 om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckningen över de flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror (
  1
  ) | 108 |
| | | BESLUT |
| | * | Europeiska rådets beslut (EU) 2023/2061 av den 22 september 2023 om Europaparlamentets sammansättning | 114 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/2062 av den 25 september 2023 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stödja den beninska försvarsmakten | 117 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/2063 av den 25 september 2023 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) | 121 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/2064 av den 25 september 2023 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet | 122 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/2065 av den 25 september 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2021/710 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern | 140 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/2066 av den 25 september 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2023/1599 om Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten | 141 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/2067 av den 26 september 2023 om vissa tillfälliga nödåtgärder mot får- och getkoppor i Bulgarien
  [delgivet med nr C(2023) 6575]

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2023/2068 av den 12 september 2023 om ändring av beslut (EU) 2022/2278 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23) | 147 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 2022/01 av transportgemenskapens regionala styrkommitté av den 15 november 2022 om ändring av bilaga I till fördraget om upprättande av en transportgemenskap [2023/2069] | 149 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2054 av den 20 september 2023 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Allåkerbär från Norrland [SUB])

65

*

Kommissionens förordning (EU) 2023/2055 av den 25 september 2023 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller mikropartiklar av syntetiska polymerer (
  1
  )

1

67

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2056 av den 26 september 2023 om ändring av de tekniska standarder för genomförande som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 vad gäller en uppdatering av förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (
  1
  )

1

89

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2057 av den 26 september 2023 om ändring av bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande eller återkallande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar (
  1
  )

1

94

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2058 av den 26 september 2023 om fastställande av särskilda regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller de särskilda nivåerna för offentlig kontroll och förlagan för det allmänna intyget för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av sändningar av vissa detaljhandelsvaror (
  1
  )

1

97

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2059 av den 26 september 2023 om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckning av vissa varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland (
  1
  )

1

103

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/2060 av den 26 september 2023 om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckningen över de flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror (
  1
  )

1

108

BESLUT

*

Europeiska rådets beslut (EU) 2023/2061 av den 22 september 2023 om Europaparlamentets sammansättning

114

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/2062 av den 25 september 2023 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stödja den beninska försvarsmakten

117

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/2063 av den 25 september 2023 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

121

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/2064 av den 25 september 2023 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet

122

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/2065 av den 25 september 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2021/710 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern

140

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/2066 av den 25 september 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2023/1599 om Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten

141

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/2067 av den 26 september 2023 om vissa tillfälliga nödåtgärder mot får- och getkoppor i Bulgarien
  [delgivet med nr C(2023) 6575]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2023) 6575]

1

143

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2023/2068 av den 12 september 2023 om ändring av beslut (EU) 2022/2278 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

(ECB/2023/23)

147

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 2022/01 av transportgemenskapens regionala styrkommitté av den 15 november 2022 om ändring av bilaga I till fördraget om upprättande av en transportgemenskap [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/2053

av den 13 september 2023

om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, om ändring av förordningarna (EG) nr 1936/2001, (EU) 2017/2107 och (EU) 2019/833 och om upphävande av förordning (EU) 2016/1627

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken, enligt vad som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att marina biologiska resurser förvaltas på ett sätt som bidrar till att uppnå nytta i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. |
| --- | --- |

(1)

Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken, enligt vad som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att marina biologiska resurser förvaltas på ett sätt som bidrar till att uppnå nytta i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende.

| (2) | Unionen godkände genom rådets beslut 98/392/EG (4) Förenta nationernas havsrättskonvention och avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, som innehåller principer och regler för bevarandet och förvaltningen av havets levande resurser. Inom ramen för sina vidare internationella åtaganden deltar unionen i de ansträngningar som görs i internationella vatten för att bevara fiskbestånden. |
| --- | --- |

(2)

Unionen godkände genom rådets beslut 98/392/EG (4) Förenta nationernas havsrättskonvention och avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, som innehåller principer och regler för bevarandet och förvaltningen av havets levande resurser. Inom ramen för sina vidare internationella åtaganden deltar unionen i de ansträngningar som görs i internationella vatten för att bevara fiskbestånden.

| (3) | Unionen är part i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (5) (konventionen). |
| --- | --- |

(3)

Unionen är part i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (5) (konventionen).

| (4) | Vid sitt 21:a särskilda möte 2018 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), som inrättades genom konventionen, rekommendation 18–02 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (förvaltningsplanen). Förvaltningsplanen är i linje med rådgivningen från Iccats ständiga kommitté för forskning och statistik (SCRS), som anger att Iccat bör inrätta en flerårig förvaltningsplan för beståndet år 2018, eftersom beståndets nuvarande tillstånd förefaller vara sådant att det inte längre krävs nödåtgärder av det slag som infördes genom återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk, som infördes genom rekommendation 17–07 om ändring av rekommendation 14–04, dock utan att befintliga övervaknings- och kontrollåtgärder försvagas. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt 21:a särskilda möte 2018 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), som inrättades genom konventionen, rekommendation 18–02 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (förvaltningsplanen). Förvaltningsplanen är i linje med rådgivningen från Iccats ständiga kommitté för forskning och statistik (SCRS), som anger att Iccat bör inrätta en flerårig förvaltningsplan för beståndet år 2018, eftersom beståndets nuvarande tillstånd förefaller vara sådant att det inte längre krävs nödåtgärder av det slag som infördes genom återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk, som infördes genom rekommendation 17–07 om ändring av rekommendation 14–04, dock utan att befintliga övervaknings- och kontrollåtgärder försvagas.

| (5) | Genom Iccats rekommendation 18–02 upphävs rekommendation 17–07, vilken genomfördes i unionsrätten genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1627 (6). |
| --- | --- |

(5)

Genom Iccats rekommendation 18–02 upphävs rekommendation 17–07, vilken genomfördes i unionsrätten genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1627 (6).

| (6) | Vid sitt 26:e ordinarie möte 2019 antog Iccat rekommendation 19–04 om ändring av den fleråriga förvaltningsplan som fastställdes genom rekommendation 18–02. Genom Iccats rekommendation 19–04 upphävs och ersätts rekommendation 18–02. Genom denna förordning bör rekommendation 19–04 genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(6)

Vid sitt 26:e ordinarie möte 2019 antog Iccat rekommendation 19–04 om ändring av den fleråriga förvaltningsplan som fastställdes genom rekommendation 18–02. Genom Iccats rekommendation 19–04 upphävs och ersätts rekommendation 18–02. Genom denna förordning bör rekommendation 19–04 genomföras i unionsrätten.

| (7) | Genom denna förordning bör även följande rekommendationer från Iccat i tillämpliga fall genomföras, helt eller delvis rekommendationerna 06–07 om odling av blåfenad tonfisk, 18–10 om minimistandarder för kontrollsystem för fartyg inom Iccats konventionsområde, 96–14 om efterlevnad inom fisket efter blåfenad tonfisk samt efter svärdfisk i Nordatlanten, 13–13 om upprättande av ett Iccat-register över fartyg med en totallängd på 20 meter eller mer som har tillstånd att bedriva verksamhet i konventionsområdet och 16–15 om omlastning. |
| --- | --- |

(7)

Genom denna förordning bör även följande rekommendationer från Iccat i tillämpliga fall genomföras, helt eller delvis rekommendationerna 06–07 om odling av blåfenad tonfisk, 18–10 om minimistandarder för kontrollsystem för fartyg inom Iccats konventionsområde, 96–14 om efterlevnad inom fisket efter blåfenad tonfisk samt efter svärdfisk i Nordatlanten, 13–13 om upprättande av ett Iccat-register över fartyg med en totallängd på 20 meter eller mer som har tillstånd att bedriva verksamhet i konventionsområdet och 16–15 om omlastning.

| (8) | Unionens ståndpunkter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer ska baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, för att säkerställa att fiskeresurserna förvaltas i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål, särskilt målet att successivt återställa och bevara populationer av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning (MSY) och målet att skapa förutsättningar för att göra branschen för fångst och beredning av fisk samt den landbaserade verksamhet som är knuten till fisket mer ekonomiskt bärkraftiga och konkurrenskraftiga. Enligt den rapport som SCRS lade fram i oktober 2018 motsvarar fångster av blåfenad tonfisk med en fiskeridödlighet på F0.1 en fiskeridödlighet som ger MSY (Fmsy). Beståndets biomassa anses vara på en sådan nivå att MSY kan säkras. Biomassavärdet B0.1 fluktuerar mellan att ligga över den nivån vid medelhög och låg rekryteringsnivå, till att ligga under den nivån vid hög rekryteringsnivå. |
| --- | --- |

(8)

Unionens ståndpunkter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer ska baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, för att säkerställa att fiskeresurserna förvaltas i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål, särskilt målet att successivt återställa och bevara populationer av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning (MSY) och målet att skapa förutsättningar för att göra branschen för fångst och beredning av fisk samt den landbaserade verksamhet som är knuten till fisket mer ekonomiskt bärkraftiga och konkurrenskraftiga. Enligt den rapport som SCRS lade fram i oktober 2018 motsvarar fångster av blåfenad tonfisk med en fiskeridödlighet på F0.1 en fiskeridödlighet som ger MSY (Fmsy). Beståndets biomassa anses vara på en sådan nivå att MSY kan säkras. Biomassavärdet B0.1 fluktuerar mellan att ligga över den nivån vid medelhög och låg rekryteringsnivå, till att ligga under den nivån vid hög rekryteringsnivå.

| (9) | I förvaltningsplanen tas hänsyn till särdragen hos de olika typerna av redskap och fiskemetoder. Unionen och medlemsstaterna bör vid genomförandet av förvaltningsplanen främja det kustnära fisket och användningen av selektiva fiskeredskap och fiskemetoder med begränsad miljöpåverkan, särskilt redskap och metoder som används vid traditionellt och icke-industriellt fiske, och därmed bidra till en rimlig levnadsstandard för lokala ekonomier. |
| --- | --- |

(9)

I förvaltningsplanen tas hänsyn till särdragen hos de olika typerna av redskap och fiskemetoder. Unionen och medlemsstaterna bör vid genomförandet av förvaltningsplanen främja det kustnära fisket och användningen av selektiva fiskeredskap och fiskemetoder med begränsad miljöpåverkan, särskilt redskap och metoder som används vid traditionellt och icke-industriellt fiske, och därmed bidra till en rimlig levnadsstandard för lokala ekonomier.

| (10) | Hänsyn bör tas till det traditionella och icke-industriella fiskets särdrag och behov. Utöver relevanta bestämmelser i Iccats rekommendation 19–04 som undanröjer hinder för fartyg för icke-industriellt kustfiske att fiska efter blåfenad tonfisk, bör medlemsstaterna göra ytterligare ansträngningar för att säkerställa en rättvis och transparent fördelning av fiskemöjligheterna mellan småskaliga, icke-industriella och större flottor, på ett sätt som är förenligt med deras skyldigheter enligt artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Hänsyn bör tas till det traditionella och icke-industriella fiskets särdrag och behov. Utöver relevanta bestämmelser i Iccats rekommendation 19–04 som undanröjer hinder för fartyg för icke-industriellt kustfiske att fiska efter blåfenad tonfisk, bör medlemsstaterna göra ytterligare ansträngningar för att säkerställa en rättvis och transparent fördelning av fiskemöjligheterna mellan småskaliga, icke-industriella och större flottor, på ett sätt som är förenligt med deras skyldigheter enligt artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (11) | För att säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken har unionsrättsakter antagits i syfte att upprätta ett system för kontroll, inspektion och verkställighet som omfattar bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). Genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (7) införs ett unionssystem för kontroll, inspektion och verkställighet med ett övergripande och integrerat synsätt, för att säkerställa att alla bestämmelser i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs. I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (8) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1224/2009. Genom rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (9) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. Dessa förordningar innehåller redan bestämmelser som täcker ett antal av de åtgärder som ingår i Iccats rekommendation 19–04, så som bestämmelser om fiskelicenser och fisketillstånd samt vissa regler om kontrollsystem för fartyg. De bestämmelser som omfattar dessa åtgärder behöver därför inte ingå i den här förordningen. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken har unionsrättsakter antagits i syfte att upprätta ett system för kontroll, inspektion och verkställighet som omfattar bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). Genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (7) införs ett unionssystem för kontroll, inspektion och verkställighet med ett övergripande och integrerat synsätt, för att säkerställa att alla bestämmelser i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs. I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (8) fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1224/2009. Genom rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (9) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. Dessa förordningar innehåller redan bestämmelser som täcker ett antal av de åtgärder som ingår i Iccats rekommendation 19–04, så som bestämmelser om fiskelicenser och fisketillstånd samt vissa regler om kontrollsystem för fartyg. De bestämmelser som omfattar dessa åtgärder behöver därför inte ingå i den här förordningen.

| (12) | I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs begreppet minsta referensstorlek för bevarande. För att säkerställa samstämmighet bör Iccat-begreppet minsta storlek genomföras i unionsrätten såsom minsta referensstorlek för bevarande. |
| --- | --- |

(12)

I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs begreppet minsta referensstorlek för bevarande. För att säkerställa samstämmighet bör Iccat-begreppet minsta storlek genomföras i unionsrätten såsom minsta referensstorlek för bevarande.

| (13) | Enligt Iccats rekommendation 19–04 måste blåfenade tonfiskar som fångas och som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande kastas överbord. Detsamma gäller för fångster av blåfenad tonfisk utöver de bifångstbegränsningar som fastställs i de årliga fiskeplanerna. I syfte att säkerställa att unionen efterlever sina internationella förpliktelser inom ramen för Iccat, fastställs i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 (10) undantag från landningsskyldigheten för blåfenad tonfisk, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Genom delegerad förordning (EU) 2015/98 genomförs vissa bestämmelser i rekommendation 19–04, i vilken det fastställs att det är obligatoriskt att kasta blåfenad tonfisk överbord så snart fartygen överskrider sin tilldelade kvot eller högsta nivå för tillåtna bifångster. Tillämpningsområdet för den delegerade förordningen omfattar även fartyg som används inom fritidsfisket. Därför behöver den här förordningen inte omfatta sådana utkast- och återutsättningsskyldigheter och den påverkar inte de bestämmelser avseende detta som anges i delegerad förordning (EU) 2015/98. |
| --- | --- |

(13)

Enligt Iccats rekommendation 19–04 måste blåfenade tonfiskar som fångas och som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande kastas överbord. Detsamma gäller för fångster av blåfenad tonfisk utöver de bifångstbegränsningar som fastställs i de årliga fiskeplanerna. I syfte att säkerställa att unionen efterlever sina internationella förpliktelser inom ramen för Iccat, fastställs i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 (10) undantag från landningsskyldigheten för blåfenad tonfisk, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Genom delegerad förordning (EU) 2015/98 genomförs vissa bestämmelser i rekommendation 19–04, i vilken det fastställs att det är obligatoriskt att kasta blåfenad tonfisk överbord så snart fartygen överskrider sin tilldelade kvot eller högsta nivå för tillåtna bifångster. Tillämpningsområdet för den delegerade förordningen omfattar även fartyg som används inom fritidsfisket. Därför behöver den här förordningen inte omfatta sådana utkast- och återutsättningsskyldigheter och den påverkar inte de bestämmelser avseende detta som anges i delegerad förordning (EU) 2015/98.

| (14) | Under årsmötet 2018 konstaterade de fördragsslutande parterna i konventionen att det finns behov av att stärka kontrollerna av vissa insatser avseende blåfenad tonfisk. I detta syfte enades man vid det mötet om att de fördragsslutande parter i konventionen som ansvarar för odlingsanläggningar bör säkerställa full spårbarhet vid placering i kasse och att de bör genomföra stickprovskontroller på grundval av riskanalys. |
| --- | --- |

(14)

Under årsmötet 2018 konstaterade de fördragsslutande parterna i konventionen att det finns behov av att stärka kontrollerna av vissa insatser avseende blåfenad tonfisk. I detta syfte enades man vid det mötet om att de fördragsslutande parter i konventionen som ansvarar för odlingsanläggningar bör säkerställa full spårbarhet vid placering i kasse och att de bör genomföra stickprovskontroller på grundval av riskanalys.

| (15) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 640/2010 (11) innehåller bestämmelser om ett elektroniskt fångstdokument för blåfenad tonfisk (eBCD), varigenom Iccats rekommendation 09–11 om ändring av rekommendation 08–12 genomförs. Iccats rekommendationer 17–09 och 11–20 om tillämpningen av eBCD har nyligen upphävts genom Iccats rekommendationer 18–12 och 18–13. Förordning (EU) nr 640/2010 har därför blivit obsolet och kommissionen har antagit ett förslag till ny förordning om genomförande av Iccats senaste regler om eBCD. Denna förordning bör därför inte hänvisa till förordning (EU) nr 640/2010 utan i mer allmänna termer till det fångstdokumentationsprogram som rekommenderas av Iccat. |
| --- | --- |

(15)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 640/2010 (11) innehåller bestämmelser om ett elektroniskt fångstdokument för blåfenad tonfisk (eBCD), varigenom Iccats rekommendation 09–11 om ändring av rekommendation 08–12 genomförs. Iccats rekommendationer 17–09 och 11–20 om tillämpningen av eBCD har nyligen upphävts genom Iccats rekommendationer 18–12 och 18–13. Förordning (EU) nr 640/2010 har därför blivit obsolet och kommissionen har antagit ett förslag till ny förordning om genomförande av Iccats senaste regler om eBCD. Denna förordning bör därför inte hänvisa till förordning (EU) nr 640/2010 utan i mer allmänna termer till det fångstdokumentationsprogram som rekommenderas av Iccat.

| (16) | Med tanke på att vissa av Iccats rekommendationer ofta ändras av Iccats fördragsslutande parter och med tanke på att det i framtiden sannolikt kommer att göras fler ändringar, och för att framtida rekommendationer om ändring eller komplettering av förvaltningsplanen snabbt ska kunna genomföras i unionsrätten, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på följande: tidsfrister för rapportering av information, tidsperioder för fiskesäsonger, undantag från förbudet mot återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter, minsta referensstorlekar för bevarande, procentsatser och parametrar, information som ska lämnas till kommissionen, de nationella och regionala observatörernas uppgifter, skäl för att vägra tillstånd till överföring av fisk, samt skäl för att beslagta fångster och för att beordra återutsättning av fisken. Vidare godkänner kommissionen, i egenskap av företrädare för unionen vid Iccats möten, varje år ett antal rent tekniska Iccat-rekommendationer, särskilt beträffande kapacitetsbegränsningar, loggbokskrav, formulär för fångstrapportering, omlastningsdeklarationer och Iccat-överföringsdeklarationer (ITD), minimiuppgiftskrav för fisketillstånd, minsta antal fiskefartyg inom ramen för Iccats ordning för ömsesidig internationell inspektion, specifikationer för inspektions- och observatörsprogram, standarder för videoinspelning, återutsättningsprotokoll, normer för behandling av död fisk, deklarationer om placering i kasse eller standarder för kontrollsystem för fartyg, vilka bör genomföras i unionsrätten genom bilagorna I–XV till denna förordning. Befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör därför delegeras till kommissionen även med avseende på att ändra eller komplettera bilagorna I–XV till denna förordning i enlighet med de ändrade eller kompletterade Iccat-rekommendationerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (12). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(16)

Med tanke på att vissa av Iccats rekommendationer ofta ändras av Iccats fördragsslutande parter och med tanke på att det i framtiden sannolikt kommer att göras fler ändringar, och för att framtida rekommendationer om ändring eller komplettering av förvaltningsplanen snabbt ska kunna genomföras i unionsrätten, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på följande: tidsfrister för rapportering av information, tidsperioder för fiskesäsonger, undantag från förbudet mot återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter, minsta referensstorlekar för bevarande, procentsatser och parametrar, information som ska lämnas till kommissionen, de nationella och regionala observatörernas uppgifter, skäl för att vägra tillstånd till överföring av fisk, samt skäl för att beslagta fångster och för att beordra återutsättning av fisken. Vidare godkänner kommissionen, i egenskap av företrädare för unionen vid Iccats möten, varje år ett antal rent tekniska Iccat-rekommendationer, särskilt beträffande kapacitetsbegränsningar, loggbokskrav, formulär för fångstrapportering, omlastningsdeklarationer och Iccat-överföringsdeklarationer (ITD), minimiuppgiftskrav för fisketillstånd, minsta antal fiskefartyg inom ramen för Iccats ordning för ömsesidig internationell inspektion, specifikationer för inspektions- och observatörsprogram, standarder för videoinspelning, återutsättningsprotokoll, normer för behandling av död fisk, deklarationer om placering i kasse eller standarder för kontrollsystem för fartyg, vilka bör genomföras i unionsrätten genom bilagorna I–XV till denna förordning. Befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör därför delegeras till kommissionen även med avseende på att ändra eller komplettera bilagorna I–XV till denna förordning i enlighet med de ändrade eller kompletterade Iccat-rekommendationerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (12). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (17) | Iccats rekommendationer avseende fiske efter blåfenad tonfisk, dvs. insatser i form av fångst, överföring, transport, placering i kasse, odling, uttag och återstodsöverföring, kan snabbt anpassas efter utvecklingen. Det utvecklas ständigt ny teknik för att kontrollera och förvalta fisket, såsom stereokameror och andra metoder, och den nya tekniken måste användas på ett enhetligt sätt av medlemsstaterna. På samma sätt är det nödvändigt att vid behov ta fram förfaranden för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva de Iccat-regler som genomförs i unionsrätten genom denna förordning. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på närmare bestämmelser för återstodsöverföring avseende levande blåfenad tonfisk, överföring och placering i kasse. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(17)

Iccats rekommendationer avseende fiske efter blåfenad tonfisk, dvs. insatser i form av fångst, överföring, transport, placering i kasse, odling, uttag och återstodsöverföring, kan snabbt anpassas efter utvecklingen. Det utvecklas ständigt ny teknik för att kontrollera och förvalta fisket, såsom stereokameror och andra metoder, och den nya tekniken måste användas på ett enhetligt sätt av medlemsstaterna. På samma sätt är det nödvändigt att vid behov ta fram förfaranden för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva de Iccat-regler som genomförs i unionsrätten genom denna förordning. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på närmare bestämmelser för återstodsöverföring avseende levande blåfenad tonfisk, överföring och placering i kasse. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13).

| (18) | De delegerade akter och genomförandeakter som föreskrivs i denna förordning påverkar inte genomförandet av framtida Iccat-rekommendationer i unionsrätten genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

(18)

De delegerade akter och genomförandeakter som föreskrivs i denna förordning påverkar inte genomförandet av framtida Iccat-rekommendationer i unionsrätten genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| (19) | Eftersom denna förordning kommer att innehålla en ny och övergripande förvaltningsplan för blåfenad tonfisk bör de bestämmelser som rör tonfisk i Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/2107 (14) och (EU) 2019/833 (15) utgå. Vad gäller artikel 43 i förordning (EU) 2017/2107 har den del som avser medelhavssvärdfisk förts in i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1154 (16). Vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1936/2001 (17) bör också utgå. Förordningarna (EG) nr 1936/2001, (EU) 2017/2107 och (EU) 2019/833 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom denna förordning kommer att innehålla en ny och övergripande förvaltningsplan för blåfenad tonfisk bör de bestämmelser som rör tonfisk i Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2017/2107 (14) och (EU) 2019/833 (15) utgå. Vad gäller artikel 43 i förordning (EU) 2017/2107 har den del som avser medelhavssvärdfisk förts in i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1154 (16). Vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1936/2001 (17) bör också utgå. Förordningarna (EG) nr 1936/2001, (EU) 2017/2107 och (EU) 2019/833 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (20) | Genom Iccats rekommendation 18–02 upphävs rekommendation 17–07 eftersom beståndets status är sådant att det inte längre krävs nödåtgärder av det slag som infördes genom den återhämtningsplan för blåfenad tonfisk som infördes genom rekommendationen. Förordning (EU) 2016/1627, genom vilken återhämtningsplanen genomfördes, bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(20)

Genom Iccats rekommendation 18–02 upphävs rekommendation 17–07 eftersom beståndets status är sådant att det inte längre krävs nödåtgärder av det slag som infördes genom den återhämtningsplan för blåfenad tonfisk som infördes genom rekommendationen. Förordning (EU) 2016/1627, genom vilken återhämtningsplanen genomfördes, bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs allmänna regler för ett enhetligt och effektivt genomförande i unionen av den fleråriga förvaltningsplanen för blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) i östra Atlanten och Medelhavet som antagits av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat).

Thunnus thynnus

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning är tillämplig på följande:

| a) | Unionsfiskefartyg samt unionsfartyg som bedriver fritidsfiske, som






  i) | fångar blåfenad tonfisk i konventionsområdet, och |
| --- | --- | --- |

a)

Unionsfiskefartyg samt unionsfartyg som bedriver fritidsfiske, som

i)

fångar blåfenad tonfisk i konventionsområdet, och

| ii) | omlastar eller medför ombord, även utanför konventionsområdet, blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet. |
| --- | --- |

ii)

omlastar eller medför ombord, även utanför konventionsområdet, blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet.

| b) | Odlingsanläggningar i unionen. |
| --- | --- |

b)

Odlingsanläggningar i unionen.

| c) | Fiskefartyg från tredjeländer samt tredjelandsfartyg som bedriver fritidsfiske, som är verksamma i unionens vatten och som fångar blåfenad tonfisk i konventionsområdet. |
| --- | --- |

c)

Fiskefartyg från tredjeländer samt tredjelandsfartyg som bedriver fritidsfiske, som är verksamma i unionens vatten och som fångar blåfenad tonfisk i konventionsområdet.

| d) | Tredjeländers fartyg som inspekteras i medlemsstaternas hamnar och som ombord medför blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet eller fiskeriprodukter som härrör från blåfenad tonfisk som fångats i unionens vatten och som inte tidigare har landats eller omlastats i någon hamn. |
| --- | --- |

d)

Tredjeländers fartyg som inspekteras i medlemsstaternas hamnar och som ombord medför blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet eller fiskeriprodukter som härrör från blåfenad tonfisk som fångats i unionens vatten och som inte tidigare har landats eller omlastats i någon hamn.

Artikel 3

Mål

Syftet med denna förordning är att genomföra den fleråriga förvaltningsplanen för blåfenad tonfisk, som antagits av Iccat, som syftar till att se till att biomassan för blåfenad tonfisk bevaras på en nivå över vad som krävs för MSY.

Artikel 4

Förhållande till andra unionsakter

Om inte annat anges i denna förordning ska denna förordning tillämpas utan att detta påverkar andra unionsakter genom vilka fiskerisektorn regleras, särskilt följande:

| 1. | Förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

1.

Förordning (EG) nr 1224/2009.

| 2. | Förordning (EG) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

2.

Förordning (EG) nr 1005/2008.

| 3. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 (18). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 (18).

18

| 4. | Förordning (EU) 2017/2107. |
| --- | --- |

4.

Förordning (EU) 2017/2107.

| 5. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 (19). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 (19).

19

Artikel 5

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | Iccat: Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten, |
| --- | --- |

1.

Iccat: Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten,

Iccat

| 2. | konventionen: Internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten, |
| --- | --- |

2.

konventionen: Internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten,

konventionen

| 3. | fiskefartyg: varje motordrivet fartyg som används för kommersiellt utnyttjande av resurser av blåfenad tonfisk, inklusive fångstfartyg, fiskberedningsfartyg, stödfartyg, bogserbåtar, fartyg som används vid omlastning och transportfartyg som är utrustade för transport av tonfiskprodukter samt hjälpfartyg, med undantag av containerfartyg, |
| --- | --- |

3.

fiskefartyg: varje motordrivet fartyg som används för kommersiellt utnyttjande av resurser av blåfenad tonfisk, inklusive fångstfartyg, fiskberedningsfartyg, stödfartyg, bogserbåtar, fartyg som används vid omlastning och transportfartyg som är utrustade för transport av tonfiskprodukter samt hjälpfartyg, med undantag av containerfartyg,

fiskefartyg

| 4. | levande blåfenad tonfisk: blåfenad tonfisk som under en viss period hålls i levande tillstånd i en fälla eller som överförs i levande tillstånd till en odlingsanläggning, |
| --- | --- |

4.

levande blåfenad tonfisk: blåfenad tonfisk som under en viss period hålls i levande tillstånd i en fälla eller som överförs i levande tillstånd till en odlingsanläggning,

levande blåfenad tonfisk

| 5. | SCRS: Iccats ständiga kommitté för forskning och statistik, |
| --- | --- |

5.

SCRS: Iccats ständiga kommitté för forskning och statistik,

SCRS

| 6. | fritidsfiske: icke-kommersiellt fiske efter marina biologiska resurser, |
| --- | --- |

6.

fritidsfiske: icke-kommersiellt fiske efter marina biologiska resurser,

fritidsfiske

| 7. | sportfiske: icke-kommersiellt fiske där deltagarna är anslutna till en nationell sportfiskeorganisation eller innehar ett nationellt sportfisketillstånd, |
| --- | --- |

7.

sportfiske: icke-kommersiellt fiske där deltagarna är anslutna till en nationell sportfiskeorganisation eller innehar ett nationellt sportfisketillstånd,

sportfiske

| 8. | bogserbåt: varje fartyg som används för att bogsera kassar, |
| --- | --- |

8.

bogserbåt: varje fartyg som används för att bogsera kassar,

bogserbåt

| 9. | beredningsfartyg: ett fartyg ombord på vilket fiskeriprodukter före paketering genomgår en eller flera av följande behandlingar: filéing eller skivning, frysning och/eller beredning, |
| --- | --- |

9.

beredningsfartyg: ett fartyg ombord på vilket fiskeriprodukter före paketering genomgår en eller flera av följande behandlingar: filéing eller skivning, frysning och/eller beredning,

beredningsfartyg

| 10. | hjälpfartyg: varje fartyg som används för att transportera död blåfenad tonfisk (ej beredd) från en transportkasse/odlingskasse, en snörpvad eller en fälla till en utsedd hamn och/eller till ett beredningsfartyg, |
| --- | --- |

10.

hjälpfartyg: varje fartyg som används för att transportera död blåfenad tonfisk (ej beredd) från en transportkasse/odlingskasse, en snörpvad eller en fälla till en utsedd hamn och/eller till ett beredningsfartyg,

hjälpfartyg

| 11. | fälla: ett fast redskap som är förankrat i botten, vanligen med en fångstarm som leder in blåfenad tonfisk i en eller flera fångstdelar, där den hålls tills den blir föremål för uttag eller odling, |
| --- | --- |

11.

fälla: ett fast redskap som är förankrat i botten, vanligen med en fångstarm som leder in blåfenad tonfisk i en eller flera fångstdelar, där den hålls tills den blir föremål för uttag eller odling,

fälla

| 12. | snörpvad: instängningsredskap med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs nederkanten och som gör att nätet kan dras ihop och stängas, |
| --- | --- |

12.

snörpvad: instängningsredskap med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs nederkanten och som gör att nätet kan dras ihop och stängas,

snörpvad

| 13. | placering i kasse: förflyttning av levande blåfenad tonfisk från en transportkasse eller fälla till kasse för odling eller gödning, |
| --- | --- |

13.

placering i kasse: förflyttning av levande blåfenad tonfisk från en transportkasse eller fälla till kasse för odling eller gödning,

placering i kasse

| 14. | fångstfartyg: ett fartyg som används för kommersiell fångst av blåfenad tonfisk, |
| --- | --- |

14.

fångstfartyg: ett fartyg som används för kommersiell fångst av blåfenad tonfisk,

fångstfartyg

| 15. | odlingsanläggning: ett havsområde som tydligt avgränsats genom geografiska koordinater och som används för gödning eller odling av blåfenad tonfisk som fångats med hjälp av fällor och/eller snörpvadsfartyg; en odlingsanläggning kan ha flera delanläggningar, vars positioner samtliga ska avgränsas genom geografiska koordinater och för vilka det tydligt ska anges longitud och latitud för varje hörnpunkt i polygonen, |
| --- | --- |

15.

odlingsanläggning: ett havsområde som tydligt avgränsats genom geografiska koordinater och som används för gödning eller odling av blåfenad tonfisk som fångats med hjälp av fällor och/eller snörpvadsfartyg; en odlingsanläggning kan ha flera delanläggningar, vars positioner samtliga ska avgränsas genom geografiska koordinater och för vilka det tydligt ska anges longitud och latitud för varje hörnpunkt i polygonen,

odlingsanläggning

| 16. | odling eller gödning: hållande av blåfenad tonfisk i kasse i odlingsanläggningar för gödning i syfte att öka tonfiskens totala biomassa, |
| --- | --- |

16.

odling eller gödning: hållande av blåfenad tonfisk i kasse i odlingsanläggningar för gödning i syfte att öka tonfiskens totala biomassa,

odling eller gödning

| 17. | uttag: slakt av blåfenad tonfisk i odlingsanläggningar eller fällor, |
| --- | --- |

17.

uttag: slakt av blåfenad tonfisk i odlingsanläggningar eller fällor,

uttag

| 18. | stereokamera: en kamera med två eller flera objektiv, med separat bildgenererande sensor eller bildruta för varje objektiv, vilket gör det möjligt ta tredimensionella bilder i syfte att mäta fiskens längd och bidra till att närmare fastställa antalet blåfenade tonfiskar och deras vikt, |
| --- | --- |

18.

stereokamera: en kamera med två eller flera objektiv, med separat bildgenererande sensor eller bildruta för varje objektiv, vilket gör det möjligt ta tredimensionella bilder i syfte att mäta fiskens längd och bidra till att närmare fastställa antalet blåfenade tonfiskar och deras vikt,

stereokamera

| 19. | fartyg för icke-industriellt kustfiske: ett fartyg som uppfyller minst tre av följande fem kriterier:






  a) | fartyget har en totallängd på mindre än tolv meter, |
| --- | --- | --- |

19.

fartyg för icke-industriellt kustfiske: ett fartyg som uppfyller minst tre av följande fem kriterier:

fartyg för icke-industriellt kustfiske

a)

fartyget har en totallängd på mindre än tolv meter,

| b) | fartyget fiskar uteslutande i vatten som står under flaggmedlemsstatens jurisdiktion, |
| --- | --- |

b)

fartyget fiskar uteslutande i vatten som står under flaggmedlemsstatens jurisdiktion,

| c) | fiskeresorna pågår under mindre än 24 timmar, |
| --- | --- |

c)

fiskeresorna pågår under mindre än 24 timmar,

| d) | besättningen består av högst fyra personer, eller |
| --- | --- |

d)

besättningen består av högst fyra personer, eller

| e) | fartyget fiskar med användning av selektiva fiskemetoder med begränsad miljöpåverkan, |
| --- | --- |

e)

fartyget fiskar med användning av selektiva fiskemetoder med begränsad miljöpåverkan,

| 20. | gemensam fiskeinsats: varje insats som utövas gemensamt av två eller flera snörpvadsfartyg och där ett snörpvadsfartygs fångst fördelas på ett eller flera snörpvadsfartyg enligt en överenskommen fördelningsnyckel, |
| --- | --- |

20.

gemensam fiskeinsats: varje insats som utövas gemensamt av två eller flera snörpvadsfartyg och där ett snörpvadsfartygs fångst fördelas på ett eller flera snörpvadsfartyg enligt en överenskommen fördelningsnyckel,

gemensam fiskeinsats

| 21. | fiskar aktivt: när det gäller fångstfartyg, det faktum att de används vid riktat fiske efter blåfenad tonfisk under en viss fiskesäsong, |
| --- | --- |

21.

fiskar aktivt: när det gäller fångstfartyg, det faktum att de används vid riktat fiske efter blåfenad tonfisk under en viss fiskesäsong,

fiskar aktivt

| 22. | BCD: fångstdokument för blåfenad tonfisk, |
| --- | --- |

22.

BCD: fångstdokument för blåfenad tonfisk,

BCD

| 23. | eBCD: elektroniskt fångstdokument för blåfenad tonfisk, |
| --- | --- |

23.

eBCD: elektroniskt fångstdokument för blåfenad tonfisk,

eBCD

| 24. | konventionsområdet: det geografiska område som definieras i artikel 1 i konventionen, |
| --- | --- |

24.

konventionsområdet: det geografiska område som definieras i artikel 1 i konventionen,

konventionsområdet

| 25. | omlastning: lossning av alla eller en del av de fiskeriprodukter som finns ombord på ett fiskefartyg till ett annat fiskefartyg; överföring av död blåfenad tonfisk från en snörpvad, en fälla eller en bogserbåt till ett hjälpfartyg ska emellertid inte betraktas som en omlastning, |
| --- | --- |

25.

omlastning: lossning av alla eller en del av de fiskeriprodukter som finns ombord på ett fiskefartyg till ett annat fiskefartyg; överföring av död blåfenad tonfisk från en snörpvad, en fälla eller en bogserbåt till ett hjälpfartyg ska emellertid inte betraktas som en omlastning,

omlastning

| 26. | kontrollöverföring: ytterligare överföring som genomförs på begäran av fiske- eller odlingsoperatören eller av kontrollmyndigheterna för att kontrollera hur stort antal fiskar som överförs, |
| --- | --- |

26.

kontrollöverföring: ytterligare överföring som genomförs på begäran av fiske- eller odlingsoperatören eller av kontrollmyndigheterna för att kontrollera hur stort antal fiskar som överförs,

kontrollöverföring

| 27. | kontrollkamera: stereokamera och/eller konventionell videokamera som är avsedd att användas för de kontroller som föreskrivs i denna förordning, |
| --- | --- |

27.

kontrollkamera: stereokamera och/eller konventionell videokamera som är avsedd att användas för de kontroller som föreskrivs i denna förordning,

kontrollkamera

| 28. | fördragsslutande part: en fördragsslutande part i konventionen eller en samarbetande icke-fördragsslutande part, organisation eller fiskeriorganisation, |
| --- | --- |

28.

fördragsslutande part: en fördragsslutande part i konventionen eller en samarbetande icke-fördragsslutande part, organisation eller fiskeriorganisation,

fördragsslutande part

| 29. | stort pelagiskt långrevsfartyg: ett pelagiskt långrevsfartyg med en totallängd på mer än 24 meter, |
| --- | --- |

29.

stort pelagiskt långrevsfartyg: ett pelagiskt långrevsfartyg med en totallängd på mer än 24 meter,

stort pelagiskt långrevsfartyg

| 30. | överföring: all överföring av






  a) | levande blåfenad tonfisk från fångstfartygets nätredskap till transportkassen, |
| --- | --- | --- |

30.

överföring: all överföring av

överföring

a)

levande blåfenad tonfisk från fångstfartygets nätredskap till transportkassen,

| b) | levande blåfenad tonfisk från transportkassen till en annan transportkasse, |
| --- | --- |

b)

levande blåfenad tonfisk från transportkassen till en annan transportkasse,

| c) | en kasse med levande blåfenad tonfisk från en bogserbåt till en annan bogserbåt, |
| --- | --- |

c)

en kasse med levande blåfenad tonfisk från en bogserbåt till en annan bogserbåt,

| d) | en kasse med levande blåfenad tonfisk från en odlingsanläggning till en annan och levande blåfenad tonfisk mellan kassar i en och samma odlingsanläggning, |
| --- | --- |

d)

en kasse med levande blåfenad tonfisk från en odlingsanläggning till en annan och levande blåfenad tonfisk mellan kassar i en och samma odlingsanläggning,

| e) | levande blåfenad tonfisk från fällan till en transportkasse, oberoende av om en bogserbåt är närvarande eller inte, |
| --- | --- |

e)

levande blåfenad tonfisk från fällan till en transportkasse, oberoende av om en bogserbåt är närvarande eller inte,

| 31. | operatör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet i något led av produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter, |
| --- | --- |

31.

operatör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet i något led av produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter,

operatör

| 32. | redskapsgrupp: en grupp av fiskefartyg som använder samma redskap, för vilket en gruppkvot har tilldelats, |
| --- | --- |

32.

redskapsgrupp: en grupp av fiskefartyg som använder samma redskap, för vilket en gruppkvot har tilldelats,

redskapsgrupp

| 33. | fiskeansträngning: produkten av ett fiskefartygs kapacitet och aktivitet; för en grupp av fiskefartyg är fiskeansträngningen summan av fiskeansträngningen för alla fartyg i gruppen, |
| --- | --- |

33.

fiskeansträngning: produkten av ett fiskefartygs kapacitet och aktivitet; för en grupp av fiskefartyg är fiskeansträngningen summan av fiskeansträngningen för alla fartyg i gruppen,

fiskeansträngning

| 34. | ansvarig medlemsstat: flaggmedlemsstaten eller den medlemsstat inom vars jurisdiktion den berörda odlingsanläggningen eller fällan är placerad. |
| --- | --- |

34.

ansvarig medlemsstat: flaggmedlemsstaten eller den medlemsstat inom vars jurisdiktion den berörda odlingsanläggningen eller fällan är placerad.

ansvarig medlemsstat

KAPITEL II

Förvaltningsåtgärder

Artikel 6

Villkor i samband med fiskeriförvaltningsåtgärder

1.   Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att dess fångstfartygs och fällors fiskeansträngning motsvarar de fiskemöjligheter för blåfenad tonfisk som är tillgängliga för medlemsstaten i östra Atlanten och Medelhavet. De åtgärder som medlemsstaterna antar ska omfatta fastställande av individuella kvoter för de fångstfartyg med en totallängd på mer än 24 meter som finns upptagna i den förteckning över fartyg med tillstånd som avses i artikel 26.

2.   Varje medlemsstat ska kräva att fångstfartyg omedelbart går till den av medlemsstaten utsedda hamnen när fartygets individuella kvot bedöms vara uttömd i enlighet med artikel 35 i förordning (EG) nr 1224/2009.

3.   Befraktning ska inte tillåtas inom fisket efter blåfenad tonfisk.

Artikel 7

Återstodsöverföring avseende icke-uttagen levande blåfenad tonfisk

1.   Återstodsöverföring avseende icke-uttagen levande blåfenad tonfisk från tidigare års fångster inom en odlingsanläggning får endast tillåtas på villkor att det tas fram ett förstärkt kontrollsystem och medlemsstaten rapporterar om detta till kommissionen. Systemet ska utgöra en integrerad del av medlemsstatens årliga inspektionsplan enligt artikel 14 och det ska som ett minimikrav omfatta de åtgärder som fastställs enligt artiklarna 53 och 61.

2.   Om en överföring är tillåten i enlighet med punkt 1 ska följande led tillämpas:

| a) | Senast den 25 maj varje år ska de medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar fylla i och överlämna en årlig överföringsdeklaration till kommissionen som ska innehålla följande uppgifter:






  i) | Kvantitet (uttryckt i kg) och antal fiskar som man ämnar överföra. |
| --- | --- | --- |

a)

Senast den 25 maj varje år ska de medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar fylla i och överlämna en årlig överföringsdeklaration till kommissionen som ska innehålla följande uppgifter:

i)

Kvantitet (uttryckt i kg) och antal fiskar som man ämnar överföra.

| ii) | Fångstår. |
| --- | --- |

ii)

Fångstår.

| iii) | Genomsnittlig vikt. |
| --- | --- |

iii)

Genomsnittlig vikt.

| iv) | Flaggmedlemsstat eller fördragsslutande part. |
| --- | --- |

iv)

Flaggmedlemsstat eller fördragsslutande part.

| v) | Hänvisningar till BCD för de överförda fångsterna. |
| --- | --- |

v)

Hänvisningar till BCD för de överförda fångsterna.

| vi) | Odlingsanläggningens namn och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

vi)

Odlingsanläggningens namn och Iccat-nummer.

| vii) | Kassens nummer. |
| --- | --- |

vii)

Kassens nummer.

| viii) | Information om uttagna kvantiteter (uttryckt i kg) när uttaget avslutats. |
| --- | --- |

viii)

Information om uttagna kvantiteter (uttryckt i kg) när uttaget avslutats.

| b) | De kvantiteter som överförs enligt punkt 1 ska placeras i separata kassar eller i separata serier med kassar på odlingsanläggningen och delas upp efter fångstår. |
| --- | --- |

b)

De kvantiteter som överförs enligt punkt 1 ska placeras i separata kassar eller i separata serier med kassar på odlingsanläggningen och delas upp efter fångstår.

3.   Innan en fiskesäsong inleds ska de medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar säkerställa att en noggrann bedömning görs av eventuell levande blåfenad tonfisk för vilken det gjorts en återstodsöverföring efter bulkuttag vid odlingsanläggningar inom deras jurisdiktion. I det syftet ska all levande blåfenad tonfisk för vilken det gjorts en återstodsöverföring från ett fångstår då bulkuttag har gjorts vid odlingsanläggningarna överföras till andra kassar med användning av stereokamerasystem eller alternativa metoder, under förutsättning att de säkerställer samma grad av precision och noggrannhet i enlighet med artikel 51. Fullständigt dokumenterad spårbarhet ska alltid säkerställas. Återstodsöverföring avseende blåfenad tonfisk från år då inga bulkuttag har gjorts ska kontrolleras årligen med tillämpning av samma förfarande på lämpliga urval på grundval av en riskbedömning.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare föreskrifter om utveckling av ett förstärkt kontrollsystem för återstodsöverföring avseende levande blåfenad tonfisk. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.

Artikel 8

Återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter

Det ska inte vara tillåtet att göra återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter.

Artikel 9

Kvotöverföringar

1.   Överföring av kvoter mellan unionen och andra fördragsslutande parter får endast ske efter förhandsgodkännande från de berörda medlemsstaterna och/eller fördragsslutande parterna i konventionen. Kommissionen ska underrätta Iccats sekretariat 48 timmar innan en sådan kvotöverföring sker.

2.   Överföring av kvoter inom redskapsgrupper, bifångstkvoter och medlemsstaternas individuella fångstkvoter ska tillåtas, under förutsättning att de berörda medlemsstaterna i förväg informerar kommissionen om överföringen, så att kommissionen kan informera Iccats sekretariat innan överföringen får verkan.

Artikel 10

Avdrag från kvoten vid överfiske

Om medlemsstaterna fiskar över de kvoter som de tilldelats och situationen inte kan korrigeras genom kvotbyten i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009 tillämpas.

Artikel 11

Årliga fiskeplaner

1.   Varje medlemsstat som har en kvot för blåfenad tonfisk ska fastställa en årlig fiskeplan. Planen ska för fångstfartygen och fällorna minst innehålla information om följande:

| a) | De kvoter som tilldelats för varje redskapsgrupp, även kvoter för bifångster. |
| --- | --- |

a)

De kvoter som tilldelats för varje redskapsgrupp, även kvoter för bifångster.

| b) | I tillämpliga fall, den metod som använts för tilldelning och förvaltning av kvoterna. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, den metod som använts för tilldelning och förvaltning av kvoterna.

| c) | De åtgärder som vidtas för att säkerställa att de individuella kvoterna iakttas. |
| --- | --- |

c)

De åtgärder som vidtas för att säkerställa att de individuella kvoterna iakttas.

| d) | Öppna fiskesäsonger för varje redskapskategori. |
| --- | --- |

d)

Öppna fiskesäsonger för varje redskapskategori.

| e) | Information om utsedda hamnar. |
| --- | --- |

e)

Information om utsedda hamnar.

| f) | Regler beträffande bifångster. |
| --- | --- |

f)

Regler beträffande bifångster.

| g) | Antal fångstfartyg, med undantag för bottentrålare, med en totallängd på mer än 24 meter och snörpvadsfartyg som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet. |
| --- | --- |

g)

Antal fångstfartyg, med undantag för bottentrålare, med en totallängd på mer än 24 meter och snörpvadsfartyg som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet.

2.   Medlemsstater som har fartyg för icke-industriellt kustfiske med tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk ska tilldela en särskild sektorskvot för dessa fartyg och ska ange detta i sina fiskeplaner. De ska också i sina övervaknings-, kontroll- och inspektionsplaner ange uppgifter om kompletterande åtgärder för ingående övervakning av den flottans kvotutnyttjande. För att säkerställa ett fullständigt utnyttjande av fiskemöjligheterna får medlemsstaterna tillåta ett annat antal fartyg, med tillämpning av de parametrar som avses i punkt 1.

3.   Portugal och Spanien får tilldela spöfiskefartyg som bedriver fiske i unionens vatten kring Azorerna, Madeira och Kanarieöarna sektorskvoter. Sektorskvoterna ska föras in i de årliga fiskeplanerna och kompletterande åtgärder för övervakning av kvotutnyttjandet ska fastställas i medlemsstaternas årliga övervaknings-, kontroll- och inspektionsplaner.

4.   När medlemsstaterna fördelar sektorskvoter i enlighet med punkt 2 eller 3 ska det krav på en minimikvot på fem ton som anges i den tillämpliga unionsakten om fördelning av fiskemöjligheter inte gälla.

5.   Den berörda medlemsstaten ska meddela kommissionen varje ändring av den årliga fiskeplanen senast tre arbetsdagar före den dag då den fiskeverksamhet som ändringen avser inleds. Kommissionen ska vidarebefordra ändringen till Iccats sekretariat senast en arbetsdag före den dag då den fiskeverksamhet som ändringen avser inleds.

Artikel 12

Fördelning av fiskemöjligheter

I enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna vid fördelning av de fiskemöjligheter som är tillgängliga för dem tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier, samt sträva efter att rättvist fördela nationella kvoter mellan olika flottsegment, med särskild hänsyn tagen till traditionellt och icke-industriellt fiske, och att ge incitament till unionsfiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder.

Artikel 13

Årliga förvaltningsplaner för fiskekapaciteten

Varje medlemsstat som har en kvot för blåfenad tonfisk ska fastställa en årlig plan för förvaltning av fiskekapaciteten. I planen ska medlemsstaten anpassa antalet fångstfartyg och fällor på ett sätt som säkerställer att fiskekapaciteten motsvarar de fiskemöjligheter som tilldelats fångstfartygen och fällorna under den relevanta kvotperioden. Medlemsstaten ska anpassa fiskekapaciteten med användning av de parametrar som anges i den tillämpliga unionsakten om fördelning av fiskemöjligheter. Anpassningen av unionens fiskekapacitet för snörpvadsfartyg ska begränsas till en variation på högst 20 % jämfört med referenskapaciteten 2018.

Artikel 14

Årliga inspektionsplaner

Varje medlemsstat som har en kvot för blåfenad tonfisk ska fastställa en årlig inspektionsplan i syfte att sörja för att denna förordning efterlevs. Varje medlemsstat ska lämna in sin fiskeplan till kommissionen. Varje medlemsstat ska fastställa sin plan i enlighet med

| a) | de mål, prioriteringar och förfaranden samt riktvärden för inspektionsverksamheten som anges i det särskilda kontroll- och inspektionsprogram för blåfenad tonfisk som upprättats enligt artikel 95 i förordning (EG) nr 1224/2009, |
| --- | --- |

a)

de mål, prioriteringar och förfaranden samt riktvärden för inspektionsverksamheten som anges i det särskilda kontroll- och inspektionsprogram för blåfenad tonfisk som upprättats enligt artikel 95 i förordning (EG) nr 1224/2009,

| b) | det nationella kontrollprogram för blåfenad tonfisk som utarbetats med stöd av artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

b)

det nationella kontrollprogram för blåfenad tonfisk som utarbetats med stöd av artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 15

Årliga förvaltningsplaner för odling

1.   Varje medlemsstat som har en kvot för blåfenad tonfisk ska fastställa en årlig förvaltningsplan för odling.

2.   I den årliga förvaltningsplanen för odling ska varje medlemsstat säkerställa att den totala insättningskapaciteten och den totala odlingskapaciteten motsvarar den uppskattade mängden blåfenad tonfisk som finns tillgänglig för odling.

3.   Medlemsstaterna ska begränsa sin kapacitet för odling av tonfisk till den totala odlingskapacitet som har registrerats i Iccats ”register över odlingsanläggningar för blåfenad tonfisk” eller har getts tillstånd och deklarerats för Iccat under 2018.

4.   Den maximala insättningen av vildfångad blåfenad tonfisk i en medlemsstats odlingsanläggningar får inte överstiga de insättningsmängder som medlemsstatens odlingsanläggningar registrerade i Iccats register över odlingsanläggningar för blåfenad tonfisk under 2005, 2006, 2007 eller 2008.

5.   Om en medlemsstat behöver öka den maximala insättningen av vildfångad tonfisk vid en eller flera av sina odlingsanläggningar för tonfisk ska den ökningen motsvara de fiskemöjligheter som den medlemsstaten har tilldelats och all eventuell import av levande blåfenad tonfisk från en annan medlemsstat eller fördragsslutande part.

6.   Medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningarna ska säkerställa att forskare som fått i uppdrag av SCRS att ta prover för att fastställa tillväxttakt under gödningsperioden har tillträde till odlingarna och får det stöd de behöver för att fullgöra sina uppgifter.

7.   Medlemsstaterna ska, när så är lämpligt, lämna in reviderade förvaltningsplaner för odling till kommissionen senast den 15 maj varje år.

Artikel 16

Översändande av årliga planer

1.   Senast den 31 januari varje år ska varje medlemsstat med en kvot för blåfenad tonfisk överlämna följande planer till kommissionen:

| a) | Den årliga fiskeplan för fångstfartyg och fällor som fiskar efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet som utarbetas i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

a)

Den årliga fiskeplan för fångstfartyg och fällor som fiskar efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet som utarbetas i enlighet med artikel 11.

| b) | Den årliga förvaltningsplan för fiskekapaciteten som utarbetas i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

b)

Den årliga förvaltningsplan för fiskekapaciteten som utarbetas i enlighet med artikel 13.

| c) | Den årliga inspektionsplan som utarbetas i enlighet med artikel 14. |
| --- | --- |

c)

Den årliga inspektionsplan som utarbetas i enlighet med artikel 14.

| d) | Den årliga förvaltningsplan för odling som utarbetas i enlighet med artikel 15. |
| --- | --- |

d)

Den årliga förvaltningsplan för odling som utarbetas i enlighet med artikel 15.

2.   Kommissionen ska sammanställa de planer som avses i punkt 1 och använda dem för utarbetandet av unionens årliga plan. Kommissionen ska översända unionens årliga plan till Iccats sekretariat senast den 15 februari varje år för Iccats bedömning och godkännande.

3.   Om en medlemsstat underlåter att lämna in en plan som avses i punkt 1 till kommissionen inom den tidsfrist som anges i den punkten, får kommissionen besluta att översända unionens plan till Iccats sekretariat utan den berörda medlemsstatens planer. På begäran av den berörda medlemsstaten ska kommissionen sträva efter att beakta en av de planer som avses i punkt 1 och som lämnas in efter den tidsfrist som fastställs i den punkten, men före den tidsfrist som anges i punkt 2. Om en plan som lämnats in av en medlemsstat inte överensstämmer med de bestämmelser i denna förordning som rör de årliga planerna för fiske, kapacitet, inspektion och odling eller om den innehåller ett allvarligt fel som kan leda till att Iccat-kommissionen inte godkänner unionens årliga plan, får kommissionen besluta att översända unionens årliga plan till Iccats sekretariat utan den berörda medlemsstatens planer. Kommissionen ska informera den berörda medlemsstaten så snart som möjligt och sträva efter att i unionens årliga plan eller i ändringar av unionens årliga plan inkludera eventuella reviderade planer som lämnats in av den medlemsstaten, förutsatt att dessa reviderade planer uppfyller de bestämmelser i denna förordning som rör de årliga planerna för fiske, kapacitet, inspektion och odling.

KAPITEL III

Tekniska åtgärder

Artikel 17

Fiskesäsonger

1.   Fiske efter blåfenad tonfisk med snörpvad ska vara tillåtet i östra Atlanten och Medelhavet under perioden 26 maj–1 juli varje år.

2.   Genom undantag från punkt 1 i denna artikel får Cypern och Grekland i sina årliga fiskeplaner enligt artikel 11 begära att snörpvadsfartyg som för deras flagg får fiska efter blåfenad tonfisk i östra Medelhavet (FAO:s fiskeområden 37.3.1 och 37.3.2) under perioden 15 maj–1 juli varje år.

3.   Genom undantag från punkt 1 i denna artikel får Kroatien i sin årliga fiskeplan enligt artikel 11 begära att snörpvadsfartyg som för dess flagg får fiska efter blåfenad tonfisk för odlingssyften i Adriatiska havet (FAO:s fiskeområde 37.2.1) under perioden 26 maj–15 juli varje år.

4.   Genom undantag från punkt 1 i den här artikeln får en medlemsstat, om den kan bevisa för kommissionen att vissa av dess snörpvadsfartyg som fiskade efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet på grund av väderförhållanden inte kunde utnyttja sina normala fiskedagar under året, besluta att den fiskesäsong som avses i punkt 1 ska förlängas med motsvarande antal förlorade dagar, upp till tio dagar, för de berörda enskilda snörpvadsfartygen. De berörda fartygens inaktivitet, och när det gäller en gemensam fiskeinsats, samtliga berörda fartygs inaktivitet, ska motiveras vederbörligen med väderrapporter och positioner enligt kontrollsystemet för fartyg (VMS).

5.   Fiske efter blåfenad tonfisk ska vara tillåtet i östra Atlanten och Medelhavet för stora pelagiska långrevsfartyg under perioden 1 januari–31 maj.

6.   Medlemsstaterna ska i sina årliga fiskeplaner fastställa öppna fiskesäsonger för de flottor som inte består av snörpvadsfartyg och stora pelagiska långrevsfartyg.

Artikel 18

Landningsskyldighet

Detta kapitel ska inte påverka tillämpningen av artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, inbegripet avseende eventuella tillämpliga undantag från den artikeln.

Artikel 19

Minsta referensstorlek för bevarande

1.   Det ska vara förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta, överföra, landa, transportera, lagra, sälja eller ställa ut eller utbjuda till försäljning blåfenad tonfisk, som väger mindre än 30 kg eller som har en längd från munspetsen till stjärtfenans delning på mindre än 115 cm, även när den har fångats som bifångst eller inom fritidsfiske.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska en minsta referensstorlek för bevarande för blåfenad tonfisk på 8 kg eller 75 cm i längd från munspetsen till stjärtfenans delning tillämpas inom följande fisken:

| a) | Fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten med spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg, |
| --- | --- |

a)

Fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten med spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg,

| b) | fisket efter blåfenad tonfisk i Medelhavet inom det icke-industriella kustfisket efter färsk fisk med spöfiskefartyg, långrevsfartyg och fartyg med handlinor, och |
| --- | --- |

b)

fisket efter blåfenad tonfisk i Medelhavet inom det icke-industriella kustfisket efter färsk fisk med spöfiskefartyg, långrevsfartyg och fartyg med handlinor, och

| c) | fisket efter blåfenad tonfisk för odlingssyften i Adriatiska havet med fartyg som för kroatisk flagg. |
| --- | --- |

c)

fisket efter blåfenad tonfisk för odlingssyften i Adriatiska havet med fartyg som för kroatisk flagg.

3.   De särskilda villkoren för undantaget i punkt 2 anges i bilaga I.

4.   Medlemsstaterna ska utfärda fisketillstånd för fartyg som fiskar inom ramen för de undantag som avses i punkterna 2 och 3 i bilaga I. De berörda fartygen ska anges i den förteckning över fångstfartyg som avses i artikel 26.

5.   Fisk som är mindre än de minsta referensstorlekar för bevarande som anges i denna artikel och som kastas döda överbord ska räknas av från den berörda medlemsstatens kvot.

Artikel 20

Oavsiktliga fångster under minsta referensstorlek för bevarande

1.   Genom undantag från artikel 19.1 ska alla fångstfartyg och fällor som fiskar aktivt efter blåfenad tonfisk ha rätt till högst 5 % i antal oavsiktliga fångster av blåfenade tonfiskar med en vikt av mellan 8 kg och 30 kg eller, som ett alternativ, med en längd från munspetsen till stjärtfenans delning på mellan 75 cm och 115 cm.

2.   Procentsatsen på 5 % i punkt 1 ska beräknas på grundval av de totala fångster av blåfenad tonfisk som finns ombord på ett fartyg eller i en fälla vid någon tidpunkt efter en fiskeinsats.

3.   Oavsiktliga fångster ska dras av från kvoten för den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan.

4.   Artiklarna 31, 33, 34 och 35 ska tillämpas på oavsiktliga fångster av blåfenad tonfisk under minsta referensstorlek för bevarande.

Artikel 21

Bifångster

1.   Varje medlemsstat ska införa bestämmelser om bifångster av blåfenad tonfisk inom medlemsstatens kvot och underrätta kommissionen om dessa i samband med att fiskeplanen lämnas in.

2.   Nivån för tillåtna bifångster, vilka inte får överstiga 20 % av de totala fångsterna ombord i slutet av varje fiskeresa, och den metod som används för att beräkna de bifångsterna i förhållande till den totala fångsten ombord, ska tydligt anges i den årliga fiskeplan som avses i artikel 11. Procentandelen för bifångsterna får beräknas i vikt eller i antal exemplar. Beräkning uttryckt i antal exemplar ska endast tillämpas på tonfisk och tonfiskliknande arter som förvaltas av Iccat. Den tillåtna bifångstnivån för icke-industriella kustfartygsflottor får beräknas på årsbasis.

3.   Alla bifångster av död blåfenad tonfisk som behålls ombord eller kastas överbord ska dras av från flaggmedlemsstatens kvot och registreras och rapporteras till kommissionen, i enlighet med artiklarna 31 och 32.

4.   De medlemsstater som saknar kvoter för blåfenad tonfisk ska dra av de aktuella bifångsterna från unionens specifika bifångstkvot för blåfenad tonfisk, vilken fastställs i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget och artikel 16 i förordning (EU) nr 1380/2013.

5.   Om den totala kvot som tilldelats en medlemsstat redan är uttömd ska all fångst av blåfenad tonfisk vara förbjuden för fartyg som för dess flagg, och den medlemsstaten ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa återutsättning av de tonfiskar som tagits som bifångst. Om unionens särskilda bifångstkvot för blåfenad tonfisk som fastställts i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget och artikel 16 i förordning (EU) nr 1380/2013 har uttömts, ska fångst av blåfenad tonfisk inte tillåtas av fartyg som för en medlemsstats flagg utan en kvot för blåfenad tonfisk, och dessa medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa återutsättning av de tonfiskar som tagits som bifångst. I dessa fall ska beredning och försäljning av död blåfenad tonfisk vara förbjuden och all fångst ska registreras. Medlemsstaterna ska årligen rapportera till kommissionen om de kvantiteter död blåfenad tonfisk som tagits som bifångster och kommissionen ska översända informationen till Iccats sekretariat.

6.   Fartyg som inte fiskar aktivt efter blåfenad tonfisk ska tydligt skilja alla kvantiteter blåfenad tonfisk som förvaras ombord från andra arter, så att kontrollmyndigheterna kan övervaka efterlevnaden av denna artikel. Sådana bifångster får saluföras i den mån de åtföljs av eBCD.

Artikel 22

Användning av luftfarkoster

Det är förbjudet att använda varje form av luftfarkost, inbegripet flygplan, helikoptrar och alla typer av obemannade luftfarkoster, för att söka efter blåfenad tonfisk.

KAPITEL IV

Fritidsfiske

Artikel 23

Särskild kvot för fritidsfiske

1.   Varje medlemsstat som har en kvot för blåfenad tonfisk ska reglera fritidsfisket genom att tilldela fritidsfisket en särskild kvot. Eventuell död blåfenad tonfisk ska beaktas vid kvottilldelningen, även vad gäller återsläppsfiske. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken kvot som tilldelats fritidsfisket när de lämnar in sina årliga fiskeplaner.

2.   Fångster av död blåfenad tonfisk ska rapporteras och räknas av från medlemsstatens kvot.

Artikel 24

Särskilda villkor för fritidsfiske

1.   Varje medlemsstat som har tilldelat fritidsfisket en kvot för blåfenad tonfisk ska reglera fritidsfisket genom att utfärda fisketillstånd för fartyg som bedriver fritidsfiske. Medlemsstaterna ska på Iccats begäran tillhandahålla kommissionen en förteckning över de fritidsfartyg som har beviljats fisketillstånd för fiske efter blåfenad tonfisk. Kommissionen ska vidarebefordra den förteckningen till Iccat. Den förteckningen ska för varje fartyg innehålla information om följande:

| a) | Fartygets namn: |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn:

| b) | Registernummer: |
| --- | --- |

b)

Registernummer:

| c) | Iccat-registernummer (i förekommande fall): |
| --- | --- |

c)

Iccat-registernummer (i förekommande fall):

| d) | Eventuellt tidigare namn: |
| --- | --- |

d)

Eventuellt tidigare namn:

| e) | Namn och adress för ägaren (ägarna) och operatören (operatörerna). |
| --- | --- |

e)

Namn och adress för ägaren (ägarna) och operatören (operatörerna).

2.   Det ska vara förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta och landa mer än en blåfenad tonfisk per dag och fartyg inom fritidsfisket.

3.   Det ska vara förbjudet att saluföra blåfenad tonfisk som fångats vid fritidsfiske.

4.   Varje medlemsstat ska registrera fångstuppgifter, inbegripet vikt och, om möjligt, längd, för varje blåfenad tonfisk som fångats vid fritidsfiske, och senast den 30 juni varje år meddela kommissionen uppgifterna för det föregående året. Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till Iccats sekretariat.

5.   Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att i möjligaste mån säkerställa att blåfenad tonfisk, särskilt ungfisk, som fångas levande inom fritidsfisket, frisläpps. Blåfenad tonfisk som landas ska vara hel, utan gälar och/eller urtagen.

Artikel 25

Fångst, märkning och återutsättning

1.   Genom undantag från artikel 23.1 får medlemsstater som tillåter att sportfiskefartyg bedriver återsläppsfiske i Nordatlantens östra del göra det möjligt för ett begränsat antal sportfiskefartyg att fiska efter blåfenad tonfisk för fångst, märkning och återutsättning, utan att dessa behöver tilldelas en särskild kvot. Fartygen i fråga ska verka inom ramen för ett vetenskapligt projekt som bedrivs av ett forskningsinstitut som är integrerat i ett vetenskapligt forskningsprogram. Projektets resultat ska meddelas de berörda myndigheterna i flaggmedlemsstaten.

2.   Fartyg som bedriver vetenskaplig forskning inom ramen för Iccats forskningsprogram för blåfenad tonfisk ska inte anses bedriva fiske för ”fångst, märkning och återutsättning” av det slag som avses i punkt 1.

3.   De medlemsstater som godkänner verksamhet som går ut på ”fångst, märkning och återutsättning” ska

| a) | lämna in en beskrivning av verksamheterna och de åtgärder som är tillämpliga på dem, som en integrerad del av de planer för fiske och inspektion som avses i artiklarna 12 och 15, |
| --- | --- |

a)

lämna in en beskrivning av verksamheterna och de åtgärder som är tillämpliga på dem, som en integrerad del av de planer för fiske och inspektion som avses i artiklarna 12 och 15,

| b) | noggrant övervaka de berörda fartygens verksamhet för att säkerställa att de efterlever denna förordning, |
| --- | --- |

b)

noggrant övervaka de berörda fartygens verksamhet för att säkerställa att de efterlever denna förordning,

| c) | säkerställa att märkningen och återutsättningen görs av utbildad personal för att säkra att så många exemplar som möjligt överlever, och |
| --- | --- |

c)

säkerställa att märkningen och återutsättningen görs av utbildad personal för att säkra att så många exemplar som möjligt överlever, och

| d) | senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport till kommissionen om den vetenskapliga verksamhet som bedrivs. Kommissionen ska vidarebefordra rapporten till Iccats sekretariat 60 dagar före det kommande årets möte inom SCRS. |
| --- | --- |

d)

senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport till kommissionen om den vetenskapliga verksamhet som bedrivs. Kommissionen ska vidarebefordra rapporten till Iccats sekretariat 60 dagar före det kommande årets möte inom SCRS.

4.   All blåfenad tonfisk som dör under ”fångst, märkning och återutsättning” ska rapporteras och dras av från flaggmedlemsstatens kvot.

KAPITEL V

Kontrollåtgärder

Avsnitt 1

Förteckningar och register över fartyg och fällor

Artikel 26

Förteckningar och register över fartyg och fällor

1.   Medlemsstaterna ska varje år, en månad innan tillståndsperioden börjar, lämna in följande fartygsförteckningar till kommissionen i det format som anges i den senaste versionen av Iccats riktlinjer för inlämning av uppgifter och information:

| a) | En förteckning över alla fångstfartyg som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över alla fångstfartyg som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk.

| b) | En förteckning över alla andra fiskefartyg som används för kommersiellt utnyttjande av resurser av blåfenad tonfisk. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över alla andra fiskefartyg som används för kommersiellt utnyttjande av resurser av blåfenad tonfisk.

Kommissionen ska vidarebefordra denna information till Iccats sekretariat 15 dagar innan fiskeverksamheten inleds, så att dessa fartyg kan föras in i Iccats register över fartyg med tillstånd och, i förekommande fall, i Iccats register över fartyg med en totallängd på minst 20 meter som får bedriva verksamhet i konventionsområdet.

2.   Under ett och samma kalenderår får ett fiskefartyg förekomma på båda de förteckningar som avses i punkt 1, förutsatt att det inte förekommer på båda förteckningarna samtidigt.

3.   Den information om fartyg som avses i punkt 1 a och b ska innehålla uppgift om fartygets namn och nummer i registret över unionens fiskeflotta (CFR) enligt definitionen i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 (20).

4.   Kommissionen får inte godta retroaktivt inlämnande av de förteckningar som avses i punkt 1.

5.   Ändringar av de förteckningar som avses i punkt 1 under loppet av ett kalenderår får endast godtas om ett anmält fiskefartyg är förhindrat att delta i fisket på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta kommissionen om detta och tillhandahålla

| a) | fullständiga uppgifter om det eller de fiskefartyg som ska ersätta fiskefartyget, och |
| --- | --- |

a)

fullständiga uppgifter om det eller de fiskefartyg som ska ersätta fiskefartyget, och

| b) | en fullständig redovisning av skälet till att fartyget eller fartygen ersätts och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar. |
| --- | --- |

b)

en fullständig redovisning av skälet till att fartyget eller fartygen ersätts och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.

6.   Kommissionen ska, om nödvändigt, under året ändra den information om de fartyg som avses i punkt 1 i denna artikel genom att lämna uppdaterad information till Iccats sekretariat, i enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) 2017/2403.

Artikel 27

Fisketillstånd för fartyg

1.   Medlemsstaterna ska utfärda fisketillstånd till fartyg som är upptagna i någon av de förteckningar som avses i artikel 26.1 och 26.5. Fisketillståndet ska minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga VII och ska utfärdas i det format som anges i den bilagan. Medlemsstaterna ska säkerställa att den information som anges i fisketillståndet är korrekt och förenlig med denna förordning.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21.6 ska unionsfiskefartyg som inte är införda i Iccats register enligt artikel 26.1 inte anses ha tillstånd att fiska, behålla ombord, lasta om, transportera, överföra, bereda eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet.

3.   Flaggmedlemsstaten ska återkalla fartygets fisketillstånd för blåfenad tonfisk och får beordra fartyget att omedelbart gå mot en hamn som den har utsett, när den individuella kvot som tilldelats fartyget är uttömd.

Artikel 28

Förteckningar och register över fällor med tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk

1.   Varje medlemsstat ska, som en del av sina fiskeplaner, till kommissionen överlämna en förteckning över fällor som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till Iccats sekretariat, så att de fällorna kan föras in i Iccats register över fällor med tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk.

2.   Medlemsstaterna ska utfärda fisketillstånd för de fällor som finns upptagna i den förteckning som avses i punkt 1. Fisketillstånden ska minst innehålla den information som anges i bilaga VII och vara i det format som anges där. Medlemsstaterna ska säkerställa att den information som anges i fisketillståndet är korrekt och förenlig med denna förordning.

3.   De av unionens fällor som inte är införda i Iccats register över fällor som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk ska inte anses ha tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet. Det ska vara förbjudet att behålla ombord, överföra, placera i kasse och landa blåfenad tonfisk som fångats i sådana fällor.

4.   Flaggmedlemsstaten ska återkalla det fisketillstånd för blåfenad tonfisk som utfärdats för fällor så snart den kvot som tilldelats dem anses vara uttömd.

Artikel 29

Information om fiskeverksamhet

1.   Senast den 15 juli varje år ska var och en av medlemsstaterna till kommissionen överlämna detaljerad information om de fångster av blåfenad tonfisk som gjorts i östra Atlanten och Medelhavet under det föregående året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till Iccats sekretariat senast den 31 juli varje år. Informationen ska omfatta följande:

| a) | Varje fångstfartygs namn och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

a)

Varje fångstfartygs namn och Iccat-nummer.

| b) | Varje fångstfartygs tillståndsperiod eller tillståndsperioder. |
| --- | --- |

b)

Varje fångstfartygs tillståndsperiod eller tillståndsperioder.

| c) | Varje fångstfartygs totala fångster, inbegripet uppgift om uteblivna fångster, under hela tillståndsperioden eller tillståndsperioderna. |
| --- | --- |

c)

Varje fångstfartygs totala fångster, inbegripet uppgift om uteblivna fångster, under hela tillståndsperioden eller tillståndsperioderna.

| d) | Det sammanlagda antal dagar under hela tillståndsperioden eller tillståndsperioderna som varje fångstfartyg fiskade i östra Atlanten och Medelhavet. |
| --- | --- |

d)

Det sammanlagda antal dagar under hela tillståndsperioden eller tillståndsperioderna som varje fångstfartyg fiskade i östra Atlanten och Medelhavet.

| e) | Varje fångstfartygs totala fångst utanför tillståndsperioden (bifångster). |
| --- | --- |

e)

Varje fångstfartygs totala fångst utanför tillståndsperioden (bifångster).

2.   Medlemsstaterna ska överlämna följande uppgifter till kommissionen för fiskefartyg som för deras flagg och som inte har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, men som fångat blåfenad tonfisk som bifångst:

| a) | Namn och Iccat-nummer eller, om fartyget inte är registrerat hos Iccat, fartygets nationella registreringsnummer. |
| --- | --- |

a)

Namn och Iccat-nummer eller, om fartyget inte är registrerat hos Iccat, fartygets nationella registreringsnummer.

| b) | Uppgift om de totala fångsterna av blåfenad tonfisk. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om de totala fångsterna av blåfenad tonfisk.

3.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen all information om de fartyg som inte omfattas av punkterna 1 och 2, men som de facto har fiskat efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet eller som antas ha gjort det. Kommissionen ska vidarebefordra den informationen till Iccats sekretariat så snart den finns tillgänglig.

Artikel 30

Gemensamma fiskeinsatser

1.   Gemensamma fiskeinsatser avseende blåfenad tonfisk får endast genomföras om de deltagande fartygen har tillstånd från flaggmedlemsstaten eller flaggmedlemsstaterna. För att få tillstånd ska varje snörpvadsfartyg vara utrustat för att fiska efter blåfenad tonfisk, ha en individuell kvot och uppfylla de rapporteringsskyldigheter som fastställs i artikel 32.

2.   Den kvot som tilldelas en gemensam fiskeinsats ska vara lika med summan av de kvoter som tilldelats de deltagande snörpvadsfartygen.

3.   Unionens snörpvadsfartyg får inte delta i gemensamma fiskeinsatser tillsammans med snörpvadsfartyg från andra fördragsslutande parter.

4.   Formuläret för ansökan om att få delta i en gemensam fiskeinsats fastställs i bilaga IV. Varje medlemsstat ska vidta de åtgärder som krävs för att inhämta följande information från de snörpvadsfartyg som deltar i en gemensam fiskeinsats:

| a) | Den tillståndsperiod som begärts av den gemensamma fiskeinsatsen. |
| --- | --- |

a)

Den tillståndsperiod som begärts av den gemensamma fiskeinsatsen.

| b) | De deltagande operatörernas identitet. |
| --- | --- |

b)

De deltagande operatörernas identitet.

| c) | Fartygens individuella kvoter. |
| --- | --- |

c)

Fartygens individuella kvoter.

| d) | Fördelningsnyckeln mellan fiskefartygen för de berörda fångsterna. |
| --- | --- |

d)

Fördelningsnyckeln mellan fiskefartygen för de berörda fångsterna.

| e) | Information om mottagande odlingsanläggningar. |
| --- | --- |

e)

Information om mottagande odlingsanläggningar.

5.   Senast tio dagar innan den gemensamma fiskeinsatsen inleds ska varje medlemsstat överlämna den information som avses i punkt 4 till kommissionen i det format som anges i bilaga IV. Kommissionen ska vidarebefordra den informationen till Iccats sekretariat och till flaggmedlemsstaten för övriga fiskefartyg som deltar i den gemensamma fiskeinsatsen senast fem dagar innan fiskeinsatsen inleds.

6.   Vid force majeure ska den tidsfrist som anges i punkt 5 inte tillämpas vad gäller information om mottagande odlingsanläggningar. I sådana fall ska medlemsstaterna skicka en uppdatering av den informationen till kommissionen så snart som möjligt, tillsammans med en beskrivning av de förhållanden som utgör force majeure. Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till Iccats sekretariat.

Avsnitt 2

Fångstrapportering

Artikel 31

Registreringskrav

1.   Befälhavare på unionsfångstfartyg ska föra en fiskeloggbok om sina fiskeinsatser i enlighet med artiklarna 14, 15, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1224/2009 och avsnitt A i bilaga II till den här förordningen.

2.   Befälhavarna på unionsbogserbåtar, hjälpfartyg och beredningsfartyg ska registrera verksamheten i enlighet med de krav som anges i avsnitten B, C och D i bilaga II.

Artikel 32

Fångstrapporter från befälhavare och operatörer av fällor

1.   Befälhavare på unionsfångstfartyg som fiskar aktivt ska översända dagliga fångstrapporter till sina flaggmedlemsstater under hela den tid de har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk. Dessa rapporter ska inte vara obligatoriska för fartyg i hamn, utom om de deltar i en gemensam fiskeinsats. Uppgifterna i rapporterna ska hämtas från loggböcker och ska omfatta fångstdatum, fångsttid och fångstplatsens koordinater (latitud och longitud) samt vikt och antal exemplar av blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet, inbegripet återutsättning av fisk och utkast av död fisk. Befälhavarna ska sända rapporterna i det format som anges i bilaga III eller i ett format som medlemsstaten har bestämt.

2.   Befälhavare på snörpvadsfartyg ska upprätta de dagliga fångstrapporter som avses i punkt 1 för varje fiskeinsats, även för fiskeinsatser utan fångst. Rapporterna för föregående dag ska senast kl. 9.00 GMT översändas av fartygets befälhavare eller dennes bemyndigade företrädare till flaggmedlemsstaten.

3.   Operatörer av fällor eller deras bemyndigade företrädare som fiskar aktivt efter blåfenad tonfisk ska upprätta dagliga rapporter och ska inom 48 timmar, under hela den tid de har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk, översända dem till sina flaggmedlemsstater. De rapporterna ska omfatta Iccats registreringsnummer för fällan, fångstdatum och fångsttidpunkt, vikt och antal exemplar av blåfenad tonfisk som fångats, inbegripet uppgift om uteblivna fångster, återutsättning av fisk och utkast av död fisk. De ska sända informationen i det format som anges i bilaga III.

4.   Befälhavare på andra fångstfartyg än snörpvadsfartyg ska till sina flaggmedlemsstater överföra de rapporter som avses i punkt 1 senast tisdag kl. 12.00 GMT för den föregående veckan till och med söndagen.

Avsnitt 3

Landning och omlastning

Artikel 33

Utsedda hamnar

1.   Varje medlemsstat som har tilldelats en kvot för blåfenad tonfisk ska utse hamnar där landning eller omlastning av blåfenad tonfisk är tillåten. Informationen om utsedda hamnar ska ingå i den årliga fiskeplan som avses i artikel 11. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om eventuella ändringar av informationen om utsedda hamnar. Kommissionen ska meddela informationen till Iccats sekretariat utan dröjsmål.

2.   För att en hamn ska anses som en utsedd hamn ska hamnmedlemsstaten säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Fastställda landnings- och omlastningstider. |
| --- | --- |

a)

Fastställda landnings- och omlastningstider.

| b) | Fastställda landnings- och omlastningsplatser. |
| --- | --- |

b)

Fastställda landnings- och omlastningsplatser.

| c) | Fastställda inspektions- och övervakningsförfaranden som säkerställer inspektionstäckning under alla landnings- och omlastningstider samt vid alla landnings- och omlastningsplatser i enlighet med artikel 35. |
| --- | --- |

c)

Fastställda inspektions- och övervakningsförfaranden som säkerställer inspektionstäckning under alla landnings- och omlastningstider samt vid alla landnings- och omlastningsplatser i enlighet med artikel 35.

3.   Det ska vara förbjudet för fångstfartyg, beredningsfartyg och hjälpfartyg att landa eller lasta om en kvantitet blåfenad tonfisk som fiskats i östra Atlanten och Medelhavet på någon annan plats än i de hamnar som utsetts av de fördragsslutande parterna och medlemsstaterna. I undantagsfall får död blåfenad tonfisk som tagits ut från en fälla eller kasse transporteras till ett beredningsfartyg med ett hjälpfartyg, i den mån sådan transport sker i kontrollmyndighetens närvaro.

Artikel 34

Förhandsanmälan av landningar

1.   Artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska gälla för befälhavarna på de unionsfiskefartyg med en totallängd på tolv meter eller mer som finns upptagna i den fartygsförteckning som avses i artikel 26. Förhandsanmälan enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska skickas till den behöriga myndigheten i den medlemsstat (inbegripet flaggmedlemsstaten) eller fördragsslutande part vars hamnar eller landningsanläggning de vill använda.

2.   Senast fyra timmar före beräknad ankomsttid till hamnen ska befälhavare på unionsfiskefartyg med en totallängd på mindre än tolv meter, inbegripet beredningsfartyg och hjälpfartyg som är upptagna i den fartygsförteckning som avses i artikel 26, eller företrädare för sådana fartyg, meddela den behöriga myndigheten i den medlemsstat (inbegripet flaggmedlemsstaten) eller fördragsslutande part vars hamnar eller landningsanläggning de vill använda minst följande information:

| a) | Beräknad ankomsttid. |
| --- | --- |

a)

Beräknad ankomsttid.

| b) | Uppskattad kvantitet blåfenad tonfisk ombord. |
| --- | --- |

b)

Uppskattad kvantitet blåfenad tonfisk ombord.

| c) | Uppgifter om i vilket geografiskt område fångsterna gjordes. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om i vilket geografiskt område fångsterna gjordes.

| d) | Fiskefartygens externa identifieringsnummer och namn. |
| --- | --- |

d)

Fiskefartygens externa identifieringsnummer och namn.

3.   Om medlemsstater enligt tillämplig unionsrätt har tillstånd att tillämpa en kortare anmälningsfrist än perioden på fyra timmar före beräknad ankomsttid till hamnen, får de uppskattade kvantiteterna blåfenad tonfisk ombord anmälas vid den tillämpliga tidpunkten för förhandsanmälan av ankomst. Om fiskeområdet är beläget mindre än fyra timmar från hamnen, får de uppskattade kvantiteterna blåfenad tonfisk ombord ändras när som helst före ankomst.

4.   Hamnmedlemsstatens myndigheter ska föra ett register över alla förhandsanmälningar för innevarande år.

5.   Alla landningar i unionen ska kontrolleras av de relevanta kontrollmyndigheterna i hamnmedlemsstaten och en procentandel av landningarna ska genomgå inspektion på grundval av ett riskbedömningssystem baserat på kvoter, flottstorlek och fiskeansträngning. En fullständig beskrivning av ett sådant kontrollsystem som antas av varje medlemsstat ska ingå i den årliga inspektionsplan som avses i artikel 14.

6.   Befälhavare på ett unionsfångstfartyg ska, oavsett fartygets totallängd, inom 48 timmar efter det att landningen avslutats lämna en landningsdeklaration till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part där landningen ägt rum och till flaggmedlemsstaten. Unionsfångstfartygets befälhavare ska ansvara för och intyga att deklarationen är fullständig och korrekt. I landningsdeklarationen ska det som ett minimikrav anges de kvantiteter blåfenad tonfisk som landats och det område där de fångades. Alla landade fångster ska vägas. Hamnmedlemsstaten ska inom 48 timmar efter det att landningen avslutats sända dokumentation om landningen till myndigheterna i fartygets flaggmedlemsstat eller fördragsslutande part.

Artikel 35

Omlastningar

1.   Omlastning till havs ska under alla omständigheter vara förbjuden för unionsfiskefartyg som ombord medför blåfenad tonfisk, och för tredjelandsfartyg i unionens vatten.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 52.2, 52.3, 54 och 57 i förordning (EU) 2017/2107 får fiskefartygen endast lasta om fångster av blåfenad tonfisk i de utsedda hamnar som avses i artikel 33 i den här förordningen.

3.   Det mottagande fiskefartygets befälhavare eller dennes företrädare ska senast 72 timmar före beräknad ankomsttid i hamn förse de berörda myndigheterna i hamnstaten med den information som anges i den mall för omlastningsdeklaration som anges i bilaga V. För varje omlastning ska det krävas förhandstillstånd från flaggmedlemsstaten eller från den fördragsslutande part vars flagg det omlastande fiskefartyget för. Befälhavaren på det omlastande fartyget ska dessutom vid tidpunkten för omlastningen underrätta flaggmedlemsstaten eller den fördragsslutande parten om de datum som krävs enligt bilaga V.

4.   Hamnmedlemsstaten ska inspektera det mottagande fartyget vid ankomsten och kontrollera de kvantiteter som berörs av omlastningen och dokumentationen över denna.

5.   Befälhavare på unionsfiskefartyg som används vid omlastning ska inom 15 dagar efter det att omlastningen avslutats fylla i Iccats omlastningsdeklaration och överföra den till sina flaggmedlemsstater. Befälhavarna på de omlastande fiskefartygen ska fylla i Iccats omlastningsdeklaration i enlighet med bilaga V. Omlastningsdeklarationen ska innehålla referensnumret för eBCD för att underlätta dubbelkontroll av uppgifterna.

6.   Hamnmedlemsstaten ska inom fem dagar efter det att omlastningen avslutats sända dokumentation om omlastningen till myndigheten i det omlastande fiskefartygets flaggmedlemsstat eller fördragsslutande part.

7.   Alla omlastningar ska inspekteras av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater där de utsedda hamnarna ligger.

Avsnitt 4

Rapporteringsskyldigheter

Artikel 36

Veckovisa rapporter om kvantiteter

Var och en av medlemsstaterna ska lämna in veckovisa fångstrapporter till kommissionen. Dessa rapporter ska innehålla de uppgifter som krävs enligt artikel 32 vad gäller fällor, snörpvadsfartyg och andra fångstfartyg. Informationen ska delas upp utifrån redskapstyp. Kommissionen ska utan dröjsmål vidarebefordra informationen till Iccats sekretariat.

Artikel 37

Information om uttömd kvot

1.   Utöver att följa artikel 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska varje medlemsstat informera kommissionen när den kvot som tilldelats för en redskapsgrupp bedöms ha nått upp till 80 %.

2.   Utöver att följa artikel 35 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska varje medlemsstat informera kommissionen när den kvot som tilldelats för en redskapsgrupp eller en gemensam fiskeinsats eller ett snörpvadsfartyg bedöms vara uttömd. Denna information ska åtföljas av officiell dokumentation som visar att fisket har stoppats eller att medlemsstaten har utfärdat ett meddelande om återgång till hamn för den aktuella flottan, redskapsgruppen, gemensamma fiskeinsatsen eller fartygen med individuell kvot, med tydlig angivelse av datum och tidpunkt för fiskestoppet.

3.   Kommissionen ska informera Iccats sekretariat om de datum då unionens kvot för blåfenad tonfisk har uttömts.

Avsnitt 5

Observatörsprogram

Artikel 38

Nationellt observatörsprogram

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att utplaceringen av nationella observatörer, försedda med en officiell identitetshandling, på fiskefartyg och vid fällor som är aktiva inom fisket av blåfenad tonfisk omfattar minst

| a) | 20 % av dess aktiva pelagiska trålare (över 15 meter), |
| --- | --- |

a)

20 % av dess aktiva pelagiska trålare (över 15 meter),

| b) | 20 % av dess aktiva långrevsfartyg (över 15 meter), |
| --- | --- |

b)

20 % av dess aktiva långrevsfartyg (över 15 meter),

| c) | 20 % av dess aktiva spöfiskefartyg (över 15 meter), |
| --- | --- |

c)

20 % av dess aktiva spöfiskefartyg (över 15 meter),

| d) | 100 % av bogserbåtarna, |
| --- | --- |

d)

100 % av bogserbåtarna,

| e) | 100 % av uttagen ur fällor. |
| --- | --- |

e)

100 % av uttagen ur fällor.

Medlemsstater med färre än fem fångstfartyg som tillhör de kategorier som förtecknas i första stycket a, b och c och som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk ska säkerställa att utplaceringen av nationella observatörer omfattar minst 20 % av den tid som fartygen är aktiva inom fisket efter blåfenad tonfisk.

2.   De nationella observatörernas arbetsuppgifter ska särskilt vara följande:

| a) | Övervaka att fiskefartyg och fällor uppfyller kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Övervaka att fiskefartyg och fällor uppfyller kraven i denna förordning.

| b) | Dokumentera och rapportera om fiskeverksamheten, inbegripet följande:






  i) | Fångstmängd (inbegripet bifångst) och fångstens användning (behålls ombord eller kastas överbord död eller levande). |
| --- | --- | --- |

b)

Dokumentera och rapportera om fiskeverksamheten, inbegripet följande:

i)

Fångstmängd (inbegripet bifångst) och fångstens användning (behålls ombord eller kastas överbord död eller levande).

| ii) | Fångstplatsens koordinater (latitud och longitud). |
| --- | --- |

ii)

Fångstplatsens koordinater (latitud och longitud).

| iii) | Fiskeansträngningens omfattning (t.ex. antal drag, antal krokar), enligt definitionen i Iccats Field Manual for different gears (handbok för olika redskapstyper). |
| --- | --- |

iii)

Fiskeansträngningens omfattning (t.ex. antal drag, antal krokar), enligt definitionen i Iccats Field Manual for different gears (handbok för olika redskapstyper).

| iv) | Fångstdatum. |
| --- | --- |

iv)

Fångstdatum.

| c) | Kontrollera uppgifterna i loggboken. |
| --- | --- |

c)

Kontrollera uppgifterna i loggboken.

| d) | Observera och registrera fartyg som kan tänkas fiska i strid med Iccats bevarandeåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Observera och registrera fartyg som kan tänkas fiska i strid med Iccats bevarandeåtgärder.

3.   Utöver de arbetsuppgifter som anges i punkt 2 ska nationella observatörer utföra vetenskapligt arbete, inklusive insamling av nödvändiga data, på grundval av riktlinjer från SCRS.

4.   Data och information som samlats in inom varje medlemsstats observatörsprogram ska lämnas till kommissionen. Kommissionen ska vidarebefordra dessa data och den informationen till SCRS eller Iccats sekretariat, beroende på vad som är lämpligt.

5.   Vid tillämpning av punkterna 1–3 ska var och en av medlemsstaterna säkerställa

| a) | en representativ täckning i tid och rum så att det säkerställs att kommissionen erhåller lämpliga och användbara data och information om fångst, ansträngning och andra vetenskapliga och förvaltningsmässiga aspekter, med beaktande av de enskilda flottornas och fiskenas särskilda kännetecken, |
| --- | --- |

a)

en representativ täckning i tid och rum så att det säkerställs att kommissionen erhåller lämpliga och användbara data och information om fångst, ansträngning och andra vetenskapliga och förvaltningsmässiga aspekter, med beaktande av de enskilda flottornas och fiskenas särskilda kännetecken,

| b) | att det upprättas tillförlitliga datainsamlingsprotokoll, |
| --- | --- |

b)

att det upprättas tillförlitliga datainsamlingsprotokoll,

| c) | att observatörerna är ordentligt utbildade och godkända innan de placeras ut, |
| --- | --- |

c)

att observatörerna är ordentligt utbildade och godkända innan de placeras ut,

| d) | att avbrotten i fiskeverksamheten blir så små som det är praktiskt möjligt för de fartyg och fällor som fiskar i konventionsområdet. |
| --- | --- |

d)

att avbrotten i fiskeverksamheten blir så små som det är praktiskt möjligt för de fartyg och fällor som fiskar i konventionsområdet.

Artikel 39

Programmet för regionala Iccat-observatörer

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa ett effektivt genomförande av programmet för regionala Iccat-observatörer i enlighet med denna artikel och bilaga VIII.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en regional Iccat-observatör är närvarande

| a) | på varje snörpvadsfartyg som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk, |
| --- | --- |

a)

på varje snörpvadsfartyg som har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk,

| b) | vid varje överföring av blåfenad tonfisk från snörpvadsfartyg, |
| --- | --- |

b)

vid varje överföring av blåfenad tonfisk från snörpvadsfartyg,

| c) | vid varje överföring av blåfenad tonfisk från fällor till transportkassar, |
| --- | --- |

c)

vid varje överföring av blåfenad tonfisk från fällor till transportkassar,

| d) | vid varje överföring av blåfenad tonfisk från en odlingsanläggning till en annan, |
| --- | --- |

d)

vid varje överföring av blåfenad tonfisk från en odlingsanläggning till en annan,

| e) | vid varje placering av blåfenad tonfisk i kasse vid odlingsanläggningar, |
| --- | --- |

e)

vid varje placering av blåfenad tonfisk i kasse vid odlingsanläggningar,

| f) | vid varje uttag av blåfenad tonfisk från odlingsanläggningar, och |
| --- | --- |

f)

vid varje uttag av blåfenad tonfisk från odlingsanläggningar, och

| g) | vid återutsättning av blåfenad tonfisk från odlingskassar till havet. |
| --- | --- |

g)

vid återutsättning av blåfenad tonfisk från odlingskassar till havet.

3.   Snörpvadsfartyg som inte har en regional Iccat-observatör ombord ska inte tillåtas fiska efter blåfenad tonfisk.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att en regional Iccat-observatör tilldelas varje odlingsanläggning för hela den tid som placering i kasse pågår. Vid force majeure, och efter det att de omständigheter som utgör force majeure bekräftats av odlingsmedlemsstaten, får en regional Iccat-observatör delas av fler än en odlingsanläggning för att garantera kontinuitet i odlingsverksamheten, förutsatt att det kan säkerställas att observatörernas arbetsuppgifter utförs i vederbörlig ordning. Den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningarna ska dock omedelbart begära utplacering av en ytterligare regional observatör.

5.   De regionala Iccat-observatörernas arbetsuppgifter ska särskilt vara följande:

| a) | Observera och övervaka fiskeverksamhet och odlingsverksamhet i enlighet med Iccats relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder, bland annat med hjälp av stereokamerabilder tagna vid tidpunkten för placering i kasse som möjliggör mätning av längd och uppskattning av motsvarande vikt. |
| --- | --- |

a)

Observera och övervaka fiskeverksamhet och odlingsverksamhet i enlighet med Iccats relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder, bland annat med hjälp av stereokamerabilder tagna vid tidpunkten för placering i kasse som möjliggör mätning av längd och uppskattning av motsvarande vikt.

| b) | Underteckna ITD och BCD om uppgifterna i dessa överensstämmer med observatörens egna observationer. I annat fall ska den regionala Iccat-observatören ange sin närvaro på ITD och BCD samt ange skälen för meningsskiljaktighet och särskilt vilka regler eller förfaranden som inte har följts. |
| --- | --- |

b)

Underteckna ITD och BCD om uppgifterna i dessa överensstämmer med observatörens egna observationer. I annat fall ska den regionala Iccat-observatören ange sin närvaro på ITD och BCD samt ange skälen för meningsskiljaktighet och särskilt vilka regler eller förfaranden som inte har följts.

| c) | Utföra vetenskapligt arbete, inbegripet insamling av prover, på grundval av riktlinjer från SCRS. |
| --- | --- |

c)

Utföra vetenskapligt arbete, inbegripet insamling av prover, på grundval av riktlinjer från SCRS.

6.   Befälhavare, besättning och operatörer av odlingsanläggningar, fällor och fartyg får inte hindra, skrämma, störa eller på något sätt påverka de regionala observatörerna i utförandet av deras uppgifter.

Avsnitt 6

Överföring

Artikel 40

Överföringstillstånd

1.   Före varje överföring ska fångstfartygets eller bogserbåtens befälhavare eller dennes företrädare eller operatören av den odlingsanläggning eller fälla från vilken överföringen görs sända en förhandsanmälan om överföring till flaggmedlemsstaten, eller till den medlemsstat som ansvarar för anläggningen eller fällan, med uppgift om följande:

| a) | Fångstfartygets, odlingsanläggningens eller fällans namn och nummer i Iccats register. |
| --- | --- |

a)

Fångstfartygets, odlingsanläggningens eller fällans namn och nummer i Iccats register.

| b) | Beräknad tidpunkt för överföringen. |
| --- | --- |

b)

Beräknad tidpunkt för överföringen.

| c) | Uppskattad kvantitet blåfenad tonfisk som ska överföras. |
| --- | --- |

c)

Uppskattad kvantitet blåfenad tonfisk som ska överföras.

| d) | Position (latitud/longitud) där överföringen ska äga rum och kassarnas identifieringsnummer. |
| --- | --- |

d)

Position (latitud/longitud) där överföringen ska äga rum och kassarnas identifieringsnummer.

| e) | Bogserbåtens namn, antal bogserade kassar och i förekommande fall numret i Iccats register. |
| --- | --- |

e)

Bogserbåtens namn, antal bogserade kassar och i förekommande fall numret i Iccats register.

| f) | Den hamn, odlingsanläggning eller kasse som den blåfenade tonfisken ska överföras till. |
| --- | --- |

f)

Den hamn, odlingsanläggning eller kasse som den blåfenade tonfisken ska överföras till.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska medlemsstaterna tilldela varje transportkasse ett unikt nummer. Om flera transportkassar behöver användas vid överföring av en fångst som motsvarar en fiskeinsats krävs endast en ITD, men numret på varje använd transportkasse ska anges i ITD, med tydlig uppgift om den kvantitet blåfenad tonfisk som transporteras i varje kasse.

3.   Kassarnas nummer ska tas fram genom ett system för unik numrering och ska minst innehålla den treställiga bokstavskoden för odlingsmedlemsstaten, följd av tre siffror. Kassarnas unika nummer ska vara permanenta och får inte överföras från en kasse till en annan.

4.   Den medlemsstat till vilken en anmälan om överföring har sänts enligt punkt 1 ska tilldela och meddela fiskefartygets befälhavare eller fällans eller odlingsanläggningen operatör, beroende på vad som är tillämpligt, ett tillståndsnummer för varje överföring. Tillståndsnumret ska innehålla medlemsstatens treställiga bokstavskod, fyra siffror som anger årtalet och tre bokstäver som anger antingen ett positivt tillståndsbesked (AUT) eller ett negativt (NEG), följt av ett löpnummer.

5.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 ska bevilja eller neka tillstånd för överföringen senast 48 timmar efter det att förhandsanmälan om överföring lämnats in. Överföringen får inte inledas om inte ett positivt förhandsbesked om tillstånd getts.

6.   Överföringstillståndet ska inte förutsätta att placeringen i kasse redan har bekräftats.

Artikel 41

Nekat överföringstillstånd och återutsättning av blåfenad tonfisk

1.   Den medlemsstat till vilken en förhandsanmälan om överföring har sänts enligt artikel 40.1 ska neka överföringstillstånd om den vid mottagandet av förhandsanmälan om överföring anser att

| a) | det fångstfartyg eller den fälla som uppges ha fångat fisken inte hade en tillräcklig kvot, |
| --- | --- |

a)

det fångstfartyg eller den fälla som uppges ha fångat fisken inte hade en tillräcklig kvot,

| b) | kvantiteten fisk inte har rapporterats på korrekt sätt av fångstfartyget eller fällan eller att det inte fanns något tillstånd för placering i kasse för den aktuella kvantiteten, |
| --- | --- |

b)

kvantiteten fisk inte har rapporterats på korrekt sätt av fångstfartyget eller fällan eller att det inte fanns något tillstånd för placering i kasse för den aktuella kvantiteten,

| c) | det fångstfartyg som uppges ha fångat fisken inte hade ett giltigt tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk utfärdat i enlighet med artikel 27, eller |
| --- | --- |

c)

det fångstfartyg som uppges ha fångat fisken inte hade ett giltigt tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk utfärdat i enlighet med artikel 27, eller

| d) | den bogserbåt som uppges ta emot överföringen av fisk inte är registrerad i Iccats register över andra fiskefartyg som avses i artikel 26 eller inte är utrustad med ett fullt fungerande VMS eller likvärdig spårningsanordning. |
| --- | --- |

d)

den bogserbåt som uppges ta emot överföringen av fisk inte är registrerad i Iccats register över andra fiskefartyg som avses i artikel 26 eller inte är utrustad med ett fullt fungerande VMS eller likvärdig spårningsanordning.

2.   Om den medlemsstat till vilken en anmälan om överföring har sänts enligt artikel 40.1 inte godkänner överföringen ska den omedelbart utfärda ett föreläggande om återutsättning till fångstfartygets eller bogserbåtens befälhavare eller till fällans eller odlingsanläggningens operatör, beroende på vad som är tillämpligt, för att underrätta dem om att tillstånd för överföringen nekats och att fisken ska återutsättas i havet i enlighet med bilaga XII.

3.   I händelse av ett tekniskt fel på fartygets VMS under transporten till odlingsanläggningen ska bogserbåten ersättas av en annan bogserbåt med ett fullt fungerande VMS, eller så snart som möjligt och senast inom 72 timmar efter det att det tekniska felet inträffade installera och använda ett nytt operativt VMS. Perioden på 72 timmar får undantagsvis förlängas i händelse av force majeure eller legitima operativa hinder. Det tekniska felet ska omedelbart meddelas till kommissionen, som ska informera Iccats sekretariat. Befälhavaren eller dennes företrädare ska, från och med den tidpunkt då det tekniska felet upptäcks fram till dess att det är åtgärdat, var fjärde timme meddela flaggmedlemsstatens kontrollmyndigheter uppdaterade geografiska koordinater för fiskefartyget med hjälp av lämpliga telekommunikationsmedel.

Artikel 42

Iccat-överföringsdeklaration

1.   Befälhavarna på fångstfartyg eller bogserbåtar eller odlingsanläggningens eller fällans operatörer ska fylla i och överföra ITD till den ansvariga medlemsstaten vid avslutad överföring i det format som anges i bilaga VI.

2.   ITD ska numreras av myndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för de fiskefartyg, odlingsanläggningar eller fällor från vilka överföringen görs. Numret på ITD ska bestå av medlemsstatens treställiga bokstavskod följd av fyra siffror som anger årtalet och ett tresiffrigt löpnummer följt av de tre bokstäverna ”ITD” (MS-20**/xxx/ITD).

3.   ITD i original ska åtfölja överföringen av fisk. Fångstfartyget eller fällan och bogserbåtarna ska behålla en kopia av deklarationen.

4.   Befälhavare på fartyg som gör överföringar ska rapportera verksamheten i enlighet med bilaga II.

5.   Information om död fisk ska registreras i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga XIII.

Artikel 43

Videoövervakning

1.   Fångstfartygets eller bogserbåtens befälhavare eller odlingsanläggningens eller fällans operatör ska säkerställa att överföringen övervakas med videokamera i vattnet, så att antalet överförda fiskar kan kontrolleras. Videoinspelningen ska utföras i enlighet med de minimistandarder och förfaranden som anges i bilaga X.

2.   Om SCRS begär att kommissionen ska tillhandahålla kopior av videoinspelningarna ska medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen sådana kopior för vidare befordran till SCRS.

Artikel 44

Kontroller som görs av regionala Iccat-observatörer och genomförande av undersökningar

1.   De regionala Iccat-observatörer som befinner sig ombord på fångstfartyget eller vid fällan ska i enlighet med artikel 39 och bilaga VIII

| a) | registrera och rapportera om de överföringar som utförs, |
| --- | --- |

a)

registrera och rapportera om de överföringar som utförs,

| b) | observera och uppskatta överförda fångster, och |
| --- | --- |

b)

observera och uppskatta överförda fångster, och

| c) | kontrollera uppgifter som lämnats i det förhandstillstånd för överföring som avses i artikel 40 och i ITD som avses i artikel 42. |
| --- | --- |

c)

kontrollera uppgifter som lämnats i det förhandstillstånd för överföring som avses i artikel 40 och i ITD som avses i artikel 42.

2.   Om det föreligger en avvikelse på mer än 10 % i antal exemplar av blåfenad tonfisk mellan de uppskattningar som gjorts av antingen den regionala observatören, de relevanta kontrollmyndigheterna eller fångstfartygets eller bogserbåtens befälhavare, eller fällans eller odlingsanläggningens operatör, ska en undersökning inledas av den ansvariga medlemsstaten. En sådan undersökning ska slutföras före tidpunkten för placering i kasse på odlingsanläggningen och i alla händelser inom 96 timmar från det att undersökningen inletts, utom i händelse av force majeure. I väntan på undersökningsresultaten får placering i kasse inte ske och det relevanta avsnittet i BCD får inte valideras.

3.   Om videoinspelningen är av så dålig kvalitet eller så otydlig att det inte går att uppskatta de överförda kvantiteterna, får fartygets befälhavare eller odlingsanläggningens eller fällans operatör av den ansvariga medlemsstatens myndigheter begära tillstånd att genomföra en ny överföring och sända videoinspelningen av denna överföring till den regionala observatören. Om denna frivilliga kontrollöverföring inte utförs med tillfredsställande resultat ska den ansvariga medlemsstaten inleda en undersökning. Om det efter den undersökningen bekräftas att videoinspelningen är av så dålig kvalitet eller så otydlig att det inte går att uppskatta de överförda kvantiteterna, ska den ansvariga medlemsstatens kontrollmyndigheter beordra en ny kontrollöverföring och tillhandahålla motsvarande videoinspelning till den regionala Iccat-observatören. Nya överföringar ska genomföras som kontrollöverföringar till dess att videoinspelningens kvalitet är sådan att det är möjligt att uppskatta de överförda kvantiteterna.

4.   Utan att det påverkar de kontroller som görs av inspektörer, ska de regionala Iccat-observatörerna endast underteckna ITD om deras observationer överensstämmer med Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder och informationen i ITD överensstämmer med deras observationer och det finns en videoinspelning som uppfyller kraven i punkterna 1, 2 och 3. Iccat-observatörerna ska också kontrollera att ITD översänds till bogserbåtens befälhavare eller till odlingsanläggningens eller fällans operatör eller företrädare, i tillämpliga fall. Om Iccat-observatörerna inte godtar uppgifterna i ITD ska Iccat-observatörerna ange sin närvaro på ITD och BCD samt ange skälen för meningsskiljaktighet, och särskilt ange vilka regler eller förfaranden som inte har följts.

5.   Befälhavarna på fångstfartyg eller bogserbåtar eller odlingsanläggningens eller fällans operatörer ska fylla i och överföra ITD till den ansvariga medlemsstaten vid avslutad överföring och i det format som anges i bilaga VI. Medlemsstaterna ska vidarebefordra ITD till kommissionen.

Artikel 45

Genomförandeakter

Kommissionen får anta genomförandeakter med operativa förfaranden för tillämpningen av detta avsnitt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.

Avsnitt 7

Placering i kasse

Artikel 46

Tillstånd för placering i kasse och eventuellt nekande av tillstånd

1.   Innan placering i kasse inleds för varje transportkasse ska det vara förbjudet att ankra transportkassar inom 0,5 nautiska mil från odlingsanläggningen. För detta ändamål ska geografiska koordinater för den polygon inom vilken odlingsanläggningen är belägen finnas tillgängliga i de förvaltningsplaner för odling som avses i artikel 15.

2.   Före varje placering i kasse ska den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen begära godkännande för placering i kasse från den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för det fångstfartyg eller den fälla som fångat den blåfenade tonfisk som ska placeras i kasse.

3.   Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan ska neka tillstånd för placering i kasse om den anser att

| a) | det fångstfartyg eller den fälla som fångat fisken inte hade en tillräcklig kvot för blåfenad tonfisk, |
| --- | --- |

a)

det fångstfartyg eller den fälla som fångat fisken inte hade en tillräcklig kvot för blåfenad tonfisk,

| b) | kvantiteten fisk inte har rapporterats på korrekt sätt av fångstfartyget eller fällan, eller |
| --- | --- |

b)

kvantiteten fisk inte har rapporterats på korrekt sätt av fångstfartyget eller fällan, eller

| c) | det fångstfartyg eller den fälla som uppges ha fångat fisken inte har ett giltigt tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk utfärdat i enlighet med artikel 27. |
| --- | --- |

c)

det fångstfartyg eller den fälla som uppges ha fångat fisken inte har ett giltigt tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk utfärdat i enlighet med artikel 27.

4.   Om den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan nekar godkännande för placering i kasse ska den

| a) | informera den behöriga myndigheten i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för odlingsanläggningen, och |
| --- | --- |

a)

informera den behöriga myndigheten i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för odlingsanläggningen, och

| b) | begära att den behöriga myndigheten vidtar åtgärder för att beslagta fångsten och återutsätta fisken i havet. |
| --- | --- |

b)

begära att den behöriga myndigheten vidtar åtgärder för att beslagta fångsten och återutsätta fisken i havet.

5.   Placering i kasse får inte inledas utan tillstånd, utfärdat inom en arbetsdag efter dagen för begäran, från den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget eller fällan, eller från den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen om den kommit överens om detta med myndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget eller fällan. Om inget svar erhålls inom en arbetsdag från myndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget eller fällan, får de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen bevilja tillstånd för placering i kasse.

6.   Fisken ska placeras i kasse före den 22 augusti varje år, om inte de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för odlingsanläggningen anger giltiga skäl, inbegripet force majeure, som ska åtfölja rapporten om placering i kasse när den lämnas in. Under inga omständigheter får fisken placeras i kasse efter den 7 september varje år.

Artikel 47

Fångstdokumentation avseende blåfenad tonfisk

1.   Det ska vara förbjudet för medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar att i kasse placera blåfenad tonfisk som inte åtföljs av de dokument som krävs av Iccat inom ramen för dokumentationsprogrammet för fångst enligt förordning (EU) nr 640/2010. Dokumentationen ska vara korrekt och fullständig och ska valideras av den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartygen eller fällorna.

2.   Medlemsstaterna får inte placera blåfenad tonfisk i en odlingsanläggning som inte godkänts av medlemsstaten eller den fördragsslutande parten eller som inte är upptagen i Iccats register över odlingsanläggningar.

3.   De medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar ska säkerställa att fångster av blåfenad tonfisk placeras i separata kassar eller serier med kassar och delas upp efter den flaggmedlemsstat eller fördragsslutande part från vilken fångsten härstammar. Genom undantag, om den blåfenade tonfisken fångas inom ramen för en gemensam fiskeinsats mellan olika medlemsstater, ska de medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar säkerställa att den blåfenade tonfisken placeras i separata kassar eller serier med kassar och delas upp med utgångspunkt i de gemensamma fiskeinsatserna och fångståret.

Artikel 48

Inspektioner

Medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar ska vidta de åtgärder som krävs för att varje placering i kasse vid odlingsanläggningarna ska inspekteras.

Artikel 49

Videoövervakning

Medlemsstater som ansvarar för odlingsanläggningar ska säkerställa att deras kontrollmyndigheter övervakar placeringar i kasse med hjälp av videokamera i vattnet. En videoinspelning ska göras för varje placering i kasse, i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga X.

Artikel 50

Inledande och genomförande av undersökningar

Om det föreligger en avvikelse på mer än 10 % i antal mellan de uppskattningar som gjorts av den regionala Iccat-observatören, medlemsstatens relevanta kontrollmyndigheter och/eller odlingsanläggningens operatör, ska den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen inleda en undersökning i samarbete med den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget och/eller fällan. Den medlemsstat som genomför undersökningarna får använda annan information som den förfogar över, inbegripet resultaten av de program för placering i kasse som avses i artikel 51.

Artikel 51

Åtgärder och program för att uppskatta antalet blåfenade tonfiskar som ska placeras i kasse och deras vikt

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett program med stereokamerasystem eller alternativa metoder som säkerställer samma precision och noggrannhet omfattar 100 % av alla placeringar i kasse, i syfte att uppskatta fiskarnas antal och vikt.

2.   Programmet ska genomföras i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga XI. Alternativa metoder får endast användas om de har godkänts av Iccat vid dess årsmöte.

3.   Den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen ska meddela resultaten av programmet till den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartygen, och till den enhet som driver programmet för regionala observatörer på Iccats vägnar.

4.   Om programmets resultat för en enskild fångstinsats visar att antalet exemplar av blåfenad tonfisk som placerats i kasse avviker med mer än 10 % från de kvantiteter som enligt rapporterna har fångats och/eller överförts, ska den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan inleda en undersökning för att fastställa den exakta fångstvikt som ska dras av från den nationella kvoten för blåfenad tonfisk i enlighet med punkt 4d.

5.   Om den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget eller fällan inleder en undersökning ska den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen samarbeta fullt ut och tillhandahålla den undersökande medlemsstaten eller fördragsslutande parten all begärd kompletterande information, inklusive resultaten av analysen av videoupptagningarna i fråga, och omedelbart underrätta kommissionen.

6.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet de vars fartyg har deltagit i transporten av fisken, ska samarbeta aktivt, bland annat genom utbyte av all information och dokumentation som står till deras förfogande.

7.   Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan ska slutföra undersökningen inom en månad från det att den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen har meddelat resultaten av placeringen i kasse.

8.   En avvikelse på mer än 10 % mellan det antal blåfenad tonfisk som rapporterats som fångade av fartyget eller fällan i fråga och det antal som fastställts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan till följd av undersökningen ska utgöra en potentiell bristande efterlevnad för fartyget eller fällan i fråga.

9.   Om en undersökning visar att exemplar av blåfenad tonfisk saknas ska den saknade fiskens vikt dras av från kvoten för den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan, beroende på vad som är tillämpligt, genom att den genomsnittliga individuella vikt vid placeringen i kasse som meddelats av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen tillämpas på det antal blåfenad tonfisk i fångsten som den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för fiskefartyget eller fällan har fastställt på grundval av sin analys av videoupptagningen av den första överföringen i samband med undersökningen.

10.   Trots vad som sägs i punkt 9 får de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan och kommissionen, efter samråd med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för det fiskefartyg som har deltagit i transporten av fisken till den mottagande odlingsanläggningen, besluta att inte dra av den fisk som enligt undersökningen har förlorats från den nationella kvoten, om förlusterna vederbörligen har dokumenterats som force majeure av operatören, om relevant information har lämnats till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ansvarar för operatören och kommissionen omedelbart efter händelsen och om förlusterna inte har lett till känd dödlighet.

11.   Den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget eller fällan ska, i enlighet med de förfaranden som anges i bilaga XII, utfärda ett föreläggande om återutsättning för de kvantiteter som placerats i kasse och som överstiger de kvantiteter som deklarerats som fångade och överförda, om

| a) | den undersökning som avses i punkt 4 inte är slutförd inom 10 arbetsdagar från det att resultaten av programmet har översänts, för en enstaka placering i kasse eller för alla placeringar i kasse från en gemensam fiskeinsats, eller |
| --- | --- |

a)

den undersökning som avses i punkt 4 inte är slutförd inom 10 arbetsdagar från det att resultaten av programmet har översänts, för en enstaka placering i kasse eller för alla placeringar i kasse från en gemensam fiskeinsats, eller

| b) | resultatet av undersökningen visar att den blåfenade tonfiskens antal och/eller genomsnittsvikt överstiger det antal och/eller den vikt som deklarerats som fångad och överförd. |
| --- | --- |

b)

resultatet av undersökningen visar att den blåfenade tonfiskens antal och/eller genomsnittsvikt överstiger det antal och/eller den vikt som deklarerats som fångad och överförd.

Överskottet ska återutsättas i närvaro av kontrollmyndigheterna.

12.   Programmets resultat ska användas för att avgöra om återutsättningar krävs, och deklarationerna om placering i kasse och relevanta avsnitt i BCD ska fyllas i i enlighet med detta. När ett föreläggande om återutsättning har utfärdats, ska odlingsanläggningens operatör begära att en nationell kontrollmyndighet och en regional Iccat-observatör är närvarande för att övervaka återutsättningen.

13.   Medlemsstaterna ska lämna in programmets resultat till kommissionen senast den 1 september varje år. Vid force majeure i samband med placering i kasse ska medlemsstaterna lämna in dessa resultat före den 12 september varje år. Kommissionen ska senast den 15 september varje år vidarebefordra informationen till SCRS för utvärdering.

14.   Överföring av levande blåfenad tonfisk från en odlingskasse till en annan odlingskasse får endast äga rum om kontrollmyndigheterna i den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för odlingsanläggningen har gett sitt tillstånd och närvarar vid överföringen. Varje överföring ska registreras för att kontrollera antalet exemplar. De nationella kontrollmyndigheterna ska övervaka dessa överföringar och säkerställa att varje överföring inom odlingsanläggningen registreras i eBCD-systemet.

Artikel 52

Deklaration och rapport om placering i kasse

1.   Inom 72 timmar efter det att varje placering i kasse har avslutats ska odlingsanläggningens operatör lämna en deklaration om placering i kasse i enlighet med bilaga XIV till sin behöriga myndighet.

2.   Utöver den deklaration om placering i kasse som avses i punkt 1 ska den medlemsstat som är ansvarig för odlingsanläggningen, en vecka efter det att placeringen i kasse har avslutats, lämna en rapport om placering i kasse, vilken ska omfatta de element som anges i avsnitt B i bilaga XI, till den medlemsstat eller fördragsslutande part vars fartyg eller fällor har fångat den blåfenade tonfisken, och till kommissionen. Kommissionen ska överföra informationen till Iccats sekretariat.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 ska en placering i kasse inte anses avslutad förrän eventuella undersökningar och återutsättning till följd av eventuella förelägganden därom har avslutats.

Artikel 53

Överföringar inom odlingsanläggningar samt stickprovskontroller

1.   Den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen ska införa ett spårbarhetssystem, vilket ska inbegripa videoinspelning av interna överföringar.

2.   Kontrollmyndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen ska, på grundval av en riskanalys, utföra stickprovskontroller av blåfenad tonfisk som hålls i odlingskassar mellan den tidpunkt då placeringen i kasse är avslutad för ett år och den första placeringen i kasse under det följande året.

3.   Vid tillämpning av punkt 2 ska den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen fastställa en minsta procentandel fisk som ska kontrolleras. Denna procentandel ska anges i den årliga inspektionsplan som avses i artikel 14. Varje medlemsstat ska varje år meddela kommissionen resultaten av de stickprovskontroller som utförts under året. Kommissionen ska översända resultaten till Iccats sekretariat i april året efter perioden för den berörda kvoten.

Artikel 54

Tillgång till videoinspelningar och krav avseende dessa

1.   Den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen ska säkerställa att de videoinspelningar som avses i artiklarna 49 och 51 görs tillgängliga för nationella inspektörer samt för regionala inspektörer, Iccat-inspektörer, Iccat-observatörer och nationella observatörer.

2.   Den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen ska vidta de åtgärder som krävs för att hindra att originalvideoinspelningar byts ut, redigeras eller manipuleras.

Artikel 55

Årlig rapport om placering i kasse

Medlemsstater som omfattas av skyldigheten att lämna in deklarationer och rapporter om placering i kasse enligt artikel 52 ska senast den 31 juli varje år lämna in en rapport till kommissionen om placering i kasse för det föregående året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till Iccats sekretariat före den 31 augusti varje år. Rapporten ska innehålla information om följande:

| a) | Den totala mängd blåfenad tonfisk som placerats i kasse per odlingsanläggning, inklusive förluster i antal och vikt per odlingsanläggning under de transporter till odlingskassarna som utförs av fiskefartyg och fällor. |
| --- | --- |

a)

Den totala mängd blåfenad tonfisk som placerats i kasse per odlingsanläggning, inklusive förluster i antal och vikt per odlingsanläggning under de transporter till odlingskassarna som utförs av fiskefartyg och fällor.

| b) | En förteckning över fartyg som fiskar efter, tillhandahåller eller transporterar blåfenad tonfisk för odlingsändamål (fartygets namn, flagg, licensnummer, redskapstyp) samt fällor. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över fartyg som fiskar efter, tillhandahåller eller transporterar blåfenad tonfisk för odlingsändamål (fartygets namn, flagg, licensnummer, redskapstyp) samt fällor.

| c) | Resultaten av provtagningsprogrammet för beräkning av fångstmängderna inom varje storlekskategori för blåfenad tonfisk samt uppgifter om datum, tid och fångstområde och den fiskemetod som använts, i syfte att förbättra statistiken för beståndsbedömning.
  Provtagningsprogrammet kräver att storleksprovtagning (längd eller vikt) i kassar ska göras på ett prov (= 100 exemplar) för varje 100 ton levande fisk, eller på ett urval på 10 % av det totala antalet fiskar i kassen. Storleksprover kommer att samlas in under uttag från odlingsanläggningen och på död fisk under transport, i enlighet med Iccats riktlinjer för inlämning av data och information. För fisk som odlats längre än ett år ska andra kompletterande provtagningsmetoder införas. Provtagning ska göras i samband med allt uttag och ska omfatta alla kassar. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av provtagningsprogrammet för beräkning av fångstmängderna inom varje storlekskategori för blåfenad tonfisk samt uppgifter om datum, tid och fångstområde och den fiskemetod som använts, i syfte att förbättra statistiken för beståndsbedömning.

Provtagningsprogrammet kräver att storleksprovtagning (längd eller vikt) i kassar ska göras på ett prov (= 100 exemplar) för varje 100 ton levande fisk, eller på ett urval på 10 % av det totala antalet fiskar i kassen. Storleksprover kommer att samlas in under uttag från odlingsanläggningen och på död fisk under transport, i enlighet med Iccats riktlinjer för inlämning av data och information. För fisk som odlats längre än ett år ska andra kompletterande provtagningsmetoder införas. Provtagning ska göras i samband med allt uttag och ska omfatta alla kassar.

| d) | De kvantiteter blåfenad tonfisk som placerats i kasse och uppskattningar av tillväxt och dödlighet i fångenskap och av sålda kvantiteter i ton. Denna information ska tillhandahållas per odlingsanläggning. |
| --- | --- |

d)

De kvantiteter blåfenad tonfisk som placerats i kasse och uppskattningar av tillväxt och dödlighet i fångenskap och av sålda kvantiteter i ton. Denna information ska tillhandahållas per odlingsanläggning.

| e) | De kvantiteter tonfisk som placerats i kasse under det föregående året. |
| --- | --- |

e)

De kvantiteter tonfisk som placerats i kasse under det föregående året.

| f) | De kvantiteter, uppdelade efter ursprung, som saluförts under det föregående året. |
| --- | --- |

f)

De kvantiteter, uppdelade efter ursprung, som saluförts under det föregående året.

Artikel 56

Genomförandeakter

Kommissionen får anta genomförandeakter med förfaranden för tillämpningen av bestämmelserna i detta avsnitt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.

Avsnitt 8

Kontroll och övervakning

Artikel 57

Kontrollsystem för fartyg

1.   Genom undantag från artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska flaggmedlemsstaterna införa VMS för sina fiskefartyg med en totallängd på tolv meter eller mer i enlighet med bilaga XV.

2.   Fiskefartyg med en totallängd på mer än 15 meter som finns upptagna i den förteckning över fartyg som avses i artikel 26.1 a eller b ska börja överföra VMS-data till Iccat minst fem dagar innan tillståndsperioden inleds och fortsätta att överföra dessa data under minst fem dagar efter det att tillståndsperioden avslutats, såvida inte en begäran i förväg skickas till kommissionen om att fartyget ska avföras från Iccats fartygsregister.

3.   För kontrolländamål ska befälhavaren eller dennes företrädare säkerställa att överföringen av VMS-data från fångstfartyg som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk inte avbryts när fartygen är i hamn, såvida det inte finns ett system för kontroll av in- och utsegling ur hamn.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras centrum för fiskerikontroll vidarebefordrar VMS-meddelanden som har tagits emot från fiskefartyg som för deras flagg till kommissionen och till ett av denna utsett organ, i realtid och i formatet ”https data feed”. Kommissionen ska vidarebefordra dessa meddelanden till Iccats sekretariat.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att

| a) | VMS-meddelanden från fiskefartyg som för deras flagg vidarebefordras till kommissionen minst varannan timme, |
| --- | --- |

a)

VMS-meddelanden från fiskefartyg som för deras flagg vidarebefordras till kommissionen minst varannan timme,

| b) | vid tekniska fel på VMS-systemet, alternativa meddelanden från fiskefartyg som för deras flagg som tas emot enligt artikel 25.1 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 vidarebefordras till kommissionen inom 24 timmar efter det att de tagits emot av medlemsstaternas centrum för fiskerikontroll, |
| --- | --- |

b)

vid tekniska fel på VMS-systemet, alternativa meddelanden från fiskefartyg som för deras flagg som tas emot enligt artikel 25.1 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 vidarebefordras till kommissionen inom 24 timmar efter det att de tagits emot av medlemsstaternas centrum för fiskerikontroll,

| c) | meddelanden som vidarebefordras till kommissionen är numrerade i följd (med en unik identifikationskod) för att undvika upprepning, |
| --- | --- |

c)

meddelanden som vidarebefordras till kommissionen är numrerade i följd (med en unik identifikationskod) för att undvika upprepning,

| d) | meddelanden som vidarebefordras till kommissionen är förenliga med artikel 24.3 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. |
| --- | --- |

d)

meddelanden som vidarebefordras till kommissionen är förenliga med artikel 24.3 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

6.   Varje medlemsstat ska säkerställa att alla meddelanden som görs tillgängliga för deras inspektionsfartyg behandlas konfidentiellt och endast används i samband med inspektioner till havs.

Avsnitt 9

Kontroll och verkställighet

Artikel 58

Iccats ordning för ömsesidig internationell inspektion

1.   Ömsesidiga internationella inspektioner ska göras i enlighet med Iccats ordning för ömsesidig internationell inspektion (Iccat-ordningen), för internationell kontroll utanför vatten som ligger inom nationell jurisdiktion, i enlighet med bilaga IX till den här förordningen.

2.   Medlemsstater vars fiskefartyg har tillstånd att fiska efter blåfenad tonfisk ska utse inspektörer och göra inspektioner till havs enligt Iccat-ordningen.

3.   Om vid något tillfälle fler än 15 fiskefartyg som för samma medlemsstats flagg bedriver verksamhet med inriktning på blåfenad tonfisk i konventionsområdet, ska den berörda medlemsstaten, på grundval av en riskanalys, sätta in ett inspektionsfartyg för inspektion och kontroll till havs i konventionsområdet under hela den period som fartygen är på plats. Denna skyldighet ska anses vara uppfylld då medlemsstaterna samarbetar om ett inspektionsfartyg eller om ett unionsinspektionsfartyg sätts in i konventionsområdet.

4.   Kommissionen eller ett organ som den har utsett får utse unionsinspektörer till Iccat-ordningen.

5.   Vid tillämpning av punkt 3 ska kommissionen eller ett organ som den har utsett samordna unionens övervaknings- och inspektionsverksamhet. Kommissionen får, i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, upprätta gemensamma inspektionsprogram i syfte att göra det möjligt för unionen att fullgöra sina skyldigheter enligt Iccat-ordningen. De medlemsstater vars fiskefartyg bedriver fiske efter blåfenad tonfisk ska vidta de åtgärder som krävs för att underlätta genomförandet av dessa program, särskilt när det gäller de mänskliga och materiella resurser som behövs samt de perioder och geografiska områden där dessa resurser ska sättas in.

6.   Medlemsstaterna ska senast den 1 april varje år meddela kommissionen namnen på de inspektörer och de inspektionsfartyg som de avser att knyta till Iccat-ordningen under året. På grundval av dessa uppgifter ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna varje år upprätta en plan för unionens deltagande i Iccat-ordningen och därefter sända denna till Iccats sekretariat och till medlemsstaterna.

Artikel 59

Inspektion vid överträdelser

Flaggmedlemsstaten ska säkerställa att en fysisk inspektion av ett fiskefartyg som för dess flagg genomförs under dess överinseende i dess hamnar, eller av en inspektör som har utsetts av flaggmedlemsstaten när fartyget inte befinner sig i någon av dess hamnar, om fiskefartyget

| a) | inte har uppfyllt registrerings- och rapporteringskraven i artiklarna 31 och 32, eller |
| --- | --- |

a)

inte har uppfyllt registrerings- och rapporteringskraven i artiklarna 31 och 32, eller

| b) | har begått en överträdelse av denna förordning eller har begått en allvarlig överträdelse som avses i artikel 42 i förordning (EG) nr 1005/2008 eller i artikel 90 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

b)

har begått en överträdelse av denna förordning eller har begått en allvarlig överträdelse som avses i artikel 42 i förordning (EG) nr 1005/2008 eller i artikel 90 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 60

Korskontroller

1.   Varje medlemsstat ska i enlighet med artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009 kontrollera informationen i och inlämning i rätt tid av inspektions- och observatörsrapporter, VMS-data och, i förekommande fall, eBCD, sina fiskefartygs loggböcker, överförings- och omlastningsdokument och fångstdokument.

2.   Medlemsstaterna ska göra dubbelkontroller av alla landningar, omlastningar och placeringar i kasse för att jämföra de kvantiteter per art som registrerats i fartygets loggbok eller kvantiteter per art som registrerats i omlastningsdeklarationen med de kvantiteter som registrerats i landningsdeklarationen eller deklarationen om placering i kasse samt alla andra relevanta dokument, såsom fakturor eller avräkningsnotor.

Avsnitt 10

Verkställighet

Artikel 61

Verkställighet

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 89–91 i förordning (EG) nr 1224/2009, och särskilt medlemsstaternas skyldighet att vidta lämpliga verkställighetsåtgärder avseende ett fiskefartyg, ska den medlemsstat som ansvarar för en eller flera odlingsanläggningar för blåfenad tonfisk vidta lämpliga verkställighetsåtgärder avseende en odlingsanläggning, om det i enlighet med nationell rätt har fastställts att odlingsanläggningen inte efterlever artiklarna 46–56 i denna förordning. Åtgärderna får, beroende på överträdelsens allvar och i enlighet med relevanta bestämmelser i nationell rätt, särskilt omfatta tillfälligt upphävande eller återkallande av tillståndet, böter, eller både och. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen varje tillfälligt upphävande eller återkallande av ett tillstånd, och kommissionen ska anmäla detta till Iccats sekretariat så att det i ”registret över odlingsanläggningar för blåfenad tonfisk” införs en ändring i överenstämmelse med detta.

KAPITEL VI

Saluföring

Artikel 62

Saluföringsåtgärder

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordningarna (EG) nr 1224/2009 och (EG) nr 1005/2008 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (21) ska handel inom unionen, landning, import, export, placering i kasse för gödning eller odling, återexport och omlastning av blåfenad tonfisk som inte åtföljs av den korrekta, fullständiga och validerade dokumentation som krävs enligt denna förordning eller enligt andra unionsrättsakter som genomför Iccats regler om dokumentationsprogrammet för fångst av blåfenad tonfisk, vara förbjuden.

2.   Handel inom unionen, import, landning, placering i kasse för gödning eller odling, beredning, export, återexport och omlastning av blåfenad tonfisk ska vara förbjuden, om

| a) | den blåfenade tonfisken fångats av fiskefartyg eller fällor vars flaggstat saknar kvot eller fångstbegränsningar för blåfenad tonfisk i enlighet med Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder, eller |
| --- | --- |

a)

den blåfenade tonfisken fångats av fiskefartyg eller fällor vars flaggstat saknar kvot eller fångstbegränsningar för blåfenad tonfisk i enlighet med Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder, eller

| b) | den blåfenade tonfisken fångats av ett fiskefartyg eller en fälla vars individuella kvot eller vars stats fiskemöjligheter hade uttömts vid tidpunkten för fångsten. |
| --- | --- |

b)

den blåfenade tonfisken fångats av ett fiskefartyg eller en fälla vars individuella kvot eller vars stats fiskemöjligheter hade uttömts vid tidpunkten för fångsten.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av förordningarna (EG) nr 1224/2009, (EG) nr 1005/2008 och (EU) nr 1379/2013 ska handel inom unionen, import, landning, beredning och export av blåfenad tonfisk som kommer från gödnings- eller odlingsanläggningar som inte uppfyller villkoren i de förordningar som anges i punkt 1 vara förbjuden.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 63

Utvärdering

På begäran av kommissionen ska medlemsstaterna utan dröjsmål lämna en detaljerad rapport om genomförandet av denna förordning till kommissionen. På grundval av den information som inkommer från medlemsstaterna ska kommissionen senast den dag som fastställs av Iccat sända en utförlig rapport till Iccats sekretariat om genomförandet av Iccats rekommendation 19–04.

Artikel 64

Finansiering

Vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (22) ska denna förordning anses vara en flerårig plan i den mening som avses i artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013.

22

Artikel 65

Konfidentialitet

De data som samlas in och utbyts inom ramen för denna förordning ska behandlas i enlighet med tillämpliga regler om konfidentialitet i enlighet med artiklarna 112 och 113 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 66

Ändringsförfarande

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 67 med avseende på att ändra denna förordning i syfte att anpassa den till de åtgärder som antas av Iccat och som är bindande för unionen och dess medlemsstater med avseende på följande:

| a) | Undantag från förbudet i artikel 8 mot återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter. |
| --- | --- |

a)

Undantag från förbudet i artikel 8 mot återstodsöverföring avseende outnyttjade kvoter.

| b) | De tidsfrister för rapportering av information som anges i artiklarna 24.4, 26.1, 29.1, 32.2, 32.3, 35.5, 35.6, 36, 41.3, 44.2, 51.13, 52.2, 55, 57.5 b och 58.6. |
| --- | --- |

b)

De tidsfrister för rapportering av information som anges i artiklarna 24.4, 26.1, 29.1, 32.2, 32.3, 35.5, 35.6, 36, 41.3, 44.2, 51.13, 52.2, 55, 57.5 b och 58.6.

| c) | Tidsperioder för fiskesäsonger som anges i artikel 17.1 och 17.4. |
| --- | --- |

c)

Tidsperioder för fiskesäsonger som anges i artikel 17.1 och 17.4.

| d) | Den minsta referensstorlek för bevarande som anges i artiklarna 19.1, 19.2 och 20.1. |
| --- | --- |

d)

Den minsta referensstorlek för bevarande som anges i artiklarna 19.1, 19.2 och 20.1.

| e) | De procentsatser och referensparametrar som anges i artiklarna 13, 15.3, 15.4, 20.1, 21.2, 38.1, 44.2, 50 och 51.8. |
| --- | --- |

e)

De procentsatser och referensparametrar som anges i artiklarna 13, 15.3, 15.4, 20.1, 21.2, 38.1, 44.2, 50 och 51.8.

| f) | Den information som ska lämnas till kommissionen enligt artiklarna 11.1, 24.1, 25.3, 29.1, 30.4, 34.2, 40.1 och 55. |
| --- | --- |

f)

Den information som ska lämnas till kommissionen enligt artiklarna 11.1, 24.1, 25.3, 29.1, 30.4, 34.2, 40.1 och 55.

| g) | Arbetsuppgifter för nationella observatörer och regionala Iccat-observatörer enligt artikel 38.2 respektive artikel 39.5. |
| --- | --- |

g)

Arbetsuppgifter för nationella observatörer och regionala Iccat-observatörer enligt artikel 38.2 respektive artikel 39.5.

| h) | Skäl för att neka tillstånd för överföring enligt artikel 41.1. |
| --- | --- |

h)

Skäl för att neka tillstånd för överföring enligt artikel 41.1.

| i) | Skäl för att beslagta fångster och utfärda föreläggande om återutsättning av fisk enligt artikel 46.4. |
| --- | --- |

i)

Skäl för att beslagta fångster och utfärda föreläggande om återutsättning av fisk enligt artikel 46.4.

| j) | Antalet fartyg enligt artikel 58.3. |
| --- | --- |

j)

Antalet fartyg enligt artikel 58.3.

| k) | Bilagorna I–XV. |
| --- | --- |

k)

Bilagorna I–XV.

2.   Ändringar som antas i enlighet med punkt 1 ska strikt begränsas till genomförandet av ändringar och/eller kompletteringar av de respektive Iccat-rekommendationer som är bindande för unionen.

Artikel 67

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 66 ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 17 oktober 2023. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 66 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 66 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 68

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för fiske och vattenbruk, som inrättats genom artikel 47 i förordning (EU) nr 1380/2013. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 69

Ändringar av förordning (EG) nr 1936/2001

Förordning (EG) nr 1936/2001 ska ändras på följande sätt:

| a) | Artiklarna 3 g–j, 4a, 4b och 4c samt bilaga Ia ska utgå. |
| --- | --- |

a)

Artiklarna 3 g–j, 4a, 4b och 4c samt bilaga Ia ska utgå.

| b) | I bilaga I ska strecksatsen ”Tonfisk: Thunnus thynnus” utgå. |
| --- | --- |

b)

I bilaga I ska strecksatsen ”Tonfisk: Thunnus thynnus” utgå.

Thunnus thynnus

| c) | I bilaga II ska raden ”Tonfisk: Thunnus thynnus” utgå. |
| --- | --- |

c)

I bilaga II ska raden ”Tonfisk: Thunnus thynnus” utgå.

Thunnus thynnus

Artikel 70

Ändring av förordning (EU) 2017/2107

Artikel 43 i förordning (EU) 2017/2107 ska utgå.

Artikel 71

Ändring av förordning (EU) 2019/833

Artikel 53 i förordning (EU) 2019/833 ska utgå.

Artikel 72

Upphävande

1.   Förordning (EG) 2016/1627 ska upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga XVI till den här förordningen.

Artikel 73

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg 13 september 2023

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

J. M. ALBARES BUENO

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 232, 14.7.2020, s. 36.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 26 juni 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 september 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

4

(5)  Internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (EGT L 162, 18.6.1986, s. 34).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1627 av den 14 september 2016 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 302/2009 (EUT L 252, 16.9.2016, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/98 av den 18 november 2014 om genomförandet av unionens internationella förpliktelser, som avses i artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013, enligt den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten och konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (EUT L 16, 23.1.2015, s. 23).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 640/2010 av den 7 juli 2010 om inrättande av ett dokumentationsprogram för fångst av blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1984/2003 (EUT L 194, 24.7.2010, s. 1).

11

(12)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2107 av den 15 november 2017 om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (EUT L 315, 30.11.2017, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 av den 20 maj 2019 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del, om ändring av förordning (EU) 2016/1627 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2115/2005 och (EG) nr 1386/2007 (EUT L 141, 28.5.2019, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1154 av den 20 juni 2019 om en flerårig återhämtningsplan för medelhavssvärdfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2107 (EUT L 188, 12.7.2019, s. 1)

16

(17)  Rådets förordning (EG) nr 1936/2001 av den 27 september 2001 om införande av kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiske efter vissa bestånd av långvandrande fisk (EGT L 263, 3.10.2001, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 av den 12 december 2017 om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (EUT L 347, 28.12.2017, s. 81).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 och (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 och (EU) 2019/1022, samt om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (EUT L 198, 25.7.2019, s. 105).

19

(20)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 av den 6 februari 2017 om registret över unionens fiskeflotta (EUT L 34, 9.2.2017, s. 9).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

22

---

BILAGA I

SÄRSKILDA VILLKOR FÖR FÅNGSTFARTYG SOM FISKAR ENLIGT ARTIKEL 19

1.

| a) | Det maximala antalet spöfiskefartyg och fartyg avsedda för dörjfiske som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk ska begränsas till det antal fartyg som deltog i riktat fiske efter blåfenad tonfisk under 2006. |
| --- | --- |

a)

Det maximala antalet spöfiskefartyg och fartyg avsedda för dörjfiske som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk ska begränsas till det antal fartyg som deltog i riktat fiske efter blåfenad tonfisk under 2006.

| b) | Det maximala antalet fartyg för icke-industriellt fiske som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk i Medelhavet ska begränsas till det antal fartyg som deltog i fiske efter blåfenad tonfisk under 2008. |
| --- | --- |

b)

Det maximala antalet fartyg för icke-industriellt fiske som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk i Medelhavet ska begränsas till det antal fartyg som deltog i fiske efter blåfenad tonfisk under 2008.

| c) | Det maximala antalet fångstfartyg som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet ska begränsas till det antal fartyg som deltog i fiske efter blåfenad tonfisk under 2008. |
| --- | --- |

c)

Det maximala antalet fångstfartyg som aktivt fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet ska begränsas till det antal fartyg som deltog i fiske efter blåfenad tonfisk under 2008.

Varje medlemsstat ska tilldela de berörda fartygen individuella kvoter.

2.

| — | Högst 7 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk bland dess spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg. När det gäller Frankrike får högst 100 ton blåfenad tonfisk med en vikt på minst 6,4 kg eller med en längd av minst 70 cm från munspetsen till stjärtfenans delning fångas av fartyg som för fransk flagg, som har en totallängd på mindre än 17 meter och som fiskar i Biscayabukten. |
| --- | --- |

—

Högst 7 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk bland dess spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg. När det gäller Frankrike får högst 100 ton blåfenad tonfisk med en vikt på minst 6,4 kg eller med en längd av minst 70 cm från munspetsen till stjärtfenans delning fångas av fartyg som för fransk flagg, som har en totallängd på mindre än 17 meter och som fiskar i Biscayabukten.

| — | Högst 2 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk till det icke-industriella kustnära fisket efter färsk fisk i Medelhavet. |
| --- | --- |

—

Högst 2 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk till det icke-industriella kustnära fisket efter färsk fisk i Medelhavet.

| — | Högst 90 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk bland dess fångstfartyg i Adriatiska havet för odlingssyften. |
| --- | --- |

—

Högst 90 % av medlemsstatens kvot för blåfenad tonfisk bland dess fångstfartyg i Adriatiska havet för odlingssyften.

3.

Kroatien får för högst 7 % av vikten av de exemplar av blåfenad tonfisk som i odlingssyfte fångas i Adriatiska havet av fartyg som för dess flagg tillämpa en minsta vikt på 6,4 kg eller 66 cm från munspetsen till stjärtfenans delning.

4.

| — | En bricka ska fästas framför stjärtfenan på varje blåfenad tonfisk omedelbart efter landning. |
| --- | --- |

—

En bricka ska fästas framför stjärtfenan på varje blåfenad tonfisk omedelbart efter landning.

| — | Varje bricka ska ha ett unikt identifikationsnummer som ska anges i fångstdokumenten avseende blåfenad tonfisk och som ska antecknas på ett läsbart och outplånligt sätt på utsidan av alla förpackningar som innehåller tonfisk. |
| --- | --- |

—

Varje bricka ska ha ett unikt identifikationsnummer som ska anges i fångstdokumenten avseende blåfenad tonfisk och som ska antecknas på ett läsbart och outplånligt sätt på utsidan av alla förpackningar som innehåller tonfisk.

---

BILAGA II

LOGGBOKSKRAV

A.   FÅNGSTFARTYG

Minimikrav för fiskeloggböcker:

| 1. | Alla blad i loggboken ska vara numrerade. |
| --- | --- |

1.

Alla blad i loggboken ska vara numrerade.

| 2. | Loggboken ska fyllas i varje dag (midnatt) eller före ankomst till hamn. |
| --- | --- |

2.

Loggboken ska fyllas i varje dag (midnatt) eller före ankomst till hamn.

| 3. | Loggboken ska fyllas i vid inspektioner till havs. |
| --- | --- |

3.

Loggboken ska fyllas i vid inspektioner till havs.

| 4. | Ett exemplar av varje blad ska sitta kvar i loggboken. |
| --- | --- |

4.

Ett exemplar av varje blad ska sitta kvar i loggboken.

| 5. | Loggböcker över det senaste årets verksamhet ska förvaras ombord. |
| --- | --- |

5.

Loggböcker över det senaste årets verksamhet ska förvaras ombord.

Minimikrav på standardinformation i fiskeloggböcker:

| 1. | Befälhavarens namn och adress. |
| --- | --- |

1.

Befälhavarens namn och adress.

| 2. | Avgångsdatum och avgångshamn och ankomstdatum och ankomsthamn. |
| --- | --- |

2.

Avgångsdatum och avgångshamn och ankomstdatum och ankomsthamn.

| 3. | Fartygets namn, registernummer, Iccat-nummer, internationellt radioanropsnummer och IMO-nummer (om sådant finns). |
| --- | --- |

3.

Fartygets namn, registernummer, Iccat-nummer, internationellt radioanropsnummer och IMO-nummer (om sådant finns).

| 4. | Fiskeredskap:






  a) | FAO-kod för typen. |
| --- | --- | --- |

4.

Fiskeredskap:

a)

FAO-kod för typen.

| b) | Dimension (t.ex. längd, maskstorlek, antal krokar). |
| --- | --- |

b)

Dimension (t.ex. längd, maskstorlek, antal krokar).

| 5. | Insatser till havs med (minst) en rad per resdag, med uppgift om följande:






  a) | Aktivitet (t.ex. fiske, förflyttning). |
| --- | --- | --- |

5.

Insatser till havs med (minst) en rad per resdag, med uppgift om följande:

a)

Aktivitet (t.ex. fiske, förflyttning).

| b) | Position: exakt daglig position (i grader och minuter), registrerad för varje fiskeinsats eller kl. 12 på dagen, om inget fiske har utförts under dagen. |
| --- | --- |

b)

Position: exakt daglig position (i grader och minuter), registrerad för varje fiskeinsats eller kl. 12 på dagen, om inget fiske har utförts under dagen.

| c) | Fångstregistrering, inbegripet följande:






  — | FAO-kod. |
| --- | --- | --- |

c)

Fångstregistrering, inbegripet följande:

—

FAO-kod.

| — | Levande vikt i kg per dygn. |
| --- | --- |

—

Levande vikt i kg per dygn.

| — | Antal individer per dag. |
| --- | --- |

—

Antal individer per dag.

För snörpvadsfartyg ska dessa data registreras per fiskeinsats, även vid utebliven fångst.

| 6. | Befälhavarens underskrift. |
| --- | --- |

6.

Befälhavarens underskrift.

| 7. | Vikten fastställd genom: uppskattning, vägning ombord. |
| --- | --- |

7.

Vikten fastställd genom: uppskattning, vägning ombord.

| 8. | Loggboken ska föras i motsvarande levande vikt av fisk med angivande av vilka omräkningsfaktorer som använts vid beräkningen. |
| --- | --- |

8.

Loggboken ska föras i motsvarande levande vikt av fisk med angivande av vilka omräkningsfaktorer som använts vid beräkningen.

Minimikrav på information i fiskeloggböcker vid landning eller omlastning:

| 1. | Datum och hamn för landning eller omlastning. |
| --- | --- |

1.

Datum och hamn för landning eller omlastning.

| 2. | Produkter:






  a) | Art och presentationsform per FAO-kod. |
| --- | --- | --- |

2.

Produkter:

a)

Art och presentationsform per FAO-kod.

| b) | Antal fiskar eller lådor och kvantitet i kg. |
| --- | --- |

b)

Antal fiskar eller lådor och kvantitet i kg.

| 3. | Befälhavarens eller ombudets underskrift. |
| --- | --- |

3.

Befälhavarens eller ombudets underskrift.

| 4. | Vid omlastning: det mottagande fartygets namn, flagg och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

4.

Vid omlastning: det mottagande fartygets namn, flagg och Iccat-nummer.

Minimikrav på information i fiskeloggböcker vid överföring till kasse:

| 1. | Datum, tidpunkt och position (latitud/longitud) för överföringen. |
| --- | --- |

1.

Datum, tidpunkt och position (latitud/longitud) för överföringen.

| 2. | Produkter:






  a) | Art per FAO-kod. |
| --- | --- | --- |

2.

Produkter:

a)

Art per FAO-kod.

| b) | Antal fiskar och kvantitet i kg som placerats i kasse. |
| --- | --- |

b)

Antal fiskar och kvantitet i kg som placerats i kasse.

| 3. | Bogseringsfartygets namn, flagg och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

3.

Bogseringsfartygets namn, flagg och Iccat-nummer.

| 4. | Destinationsodlingens namn och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

4.

Destinationsodlingens namn och Iccat-nummer.

| 5. | Vid en gemensam fiskeinsats ska befälhavarna utöver den information som ska anges i punkterna 1–4 registrera följande uppgifter i loggboken:






  a) | För fångstfartyg som överför fisk till kassar:






  — | Fångstmängd som tas ombord. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Vid en gemensam fiskeinsats ska befälhavarna utöver den information som ska anges i punkterna 1–4 registrera följande uppgifter i loggboken:

a)

För fångstfartyg som överför fisk till kassar:

—

Fångstmängd som tas ombord.

| — | Fångstmängd som räknas av från fartygets individuella kvot. |
| --- | --- |

—

Fångstmängd som räknas av från fartygets individuella kvot.

| — | Namnet på andra fartyg som deltar i den gemensamma fiskeinsatsen. |
| --- | --- |

—

Namnet på andra fartyg som deltar i den gemensamma fiskeinsatsen.

| b) | För de övriga fångstfartyg inom samma gemensamma fiskeinsats som inte deltar i överföringen av fisk:






  — | Fartygens namn, deras internationella radioanropssignaler och Iccat-nummer. |
| --- | --- | --- |

b)

För de övriga fångstfartyg inom samma gemensamma fiskeinsats som inte deltar i överföringen av fisk:

—

Fartygens namn, deras internationella radioanropssignaler och Iccat-nummer.

| — | Uppgift om att inga fångster har tagits ombord eller överförts till kassar. |
| --- | --- |

—

Uppgift om att inga fångster har tagits ombord eller överförts till kassar.

| — | Fångstmängd som räknas av från fartygens individuella kvoter. |
| --- | --- |

—

Fångstmängd som räknas av från fartygens individuella kvoter.

| — | Namn och Iccat-nummer för det fångstfartyg som avses i led a. |
| --- | --- |

—

Namn och Iccat-nummer för det fångstfartyg som avses i led a.

B.   BOGSERBÅTAR

| 1. | Befälhavaren för en bogserbåt ska i den dagliga loggboken registrera datum, tidpunkt och position för en överföring, överförda kvantiteter (antal fiskar och vikt i kg), kassens nummer samt fångstfartygets namn, flagg och Iccat-nummer, namnet på det eller de andra fartyg som deltog och dess/deras Iccat-nummer, destinationsodlingens namn och dess Iccat-nummer och numret på ITD. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ytterligare överföringar till hjälpfartyg eller andra bogserbåtar ska rapporteras med samma information som i punkt 1 samt med hjälpfartygets eller bogserbåtens namn, flaggstat och Iccat-nummer och numret på ITD. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den dagliga loggboken ska innehålla uppgifter om samtliga överföringar under fiskesäsongen. Den dagliga loggboken ska medföras ombord och när som helst vara tillgänglig för kontroll. |
| --- | --- |

3.

C.   HJÄLPFARTYG

| 1. | Befälhavaren för ett hjälpfartyg ska i loggboken dagligen registrera verksamheten, inbegripet datum, tidpunkt och position för överföring, de kvantiteter blåfenad tonfisk som tagits ombord samt vilket fiskefartyg, vilken odlingsanläggning eller vilken fälla som befälhavaren för hjälpfartyget arbetar med. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den dagliga loggboken ska innehålla uppgifter om all verksamhet under fiskesäsongen. Den dagliga loggboken ska medföras ombord och när som helst vara tillgänglig för kontroll. |
| --- | --- |

2.

D.   BEREDNINGSFARTYG

| 1. | Befälhavaren för ett beredningsfartyg ska i den dagliga loggboken registrera datum, tidpunkt och position för verksamheten, vilka kvantiteter som lastats om samt det antal blåfenade tonfiskar som tagits emot från odlingsanläggningar, fällor eller fångstfartyg, i tillämpliga fall, samt deras vikt. Befälhavaren ska också rapportera dessa odlingsanläggningars, fällors eller fångstfartygs namn och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Befälhavaren för ett beredningsfartyg ska föra en daglig beredningsloggbok och däri ange levande vikt och antal fiskar som överförts eller omlastats, vilken omräkningsfaktor som använts samt vikt och kvantitet per presentationsform. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Befälhavaren för ett beredningsfartyg ska föra en lagringsplan, som visar lagringsplats och kvantitet för varje art och presentationsform. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den dagliga loggboken ska innehålla uppgifter om all omlastning under fiskesäsongen. Den dagliga loggboken, beredningsloggboken, lagringsplanen samt Iccats omlastningsdeklarationer i original ska medföras ombord och när som helst vara tillgängliga för kontroll. |
| --- | --- |

4.

---

BILAGA III

BLANKETT FÖR FÅNGSTRAPPORTERING

| Blankett för fångstrapportering |
| --- |
| Flaggstat | Iccat-nummer | Fartygets namn | Startdatum för rapport | Slutdatum för rapport | Rapportperiod (d) | Fångstdatum | Plats där fångsten gjordes | Fångst | Tilldelad vikt vid gemensam fiskeinsats (kg) |
| Latitud | Longitud | Vikt (kg) | Antal exemplar | Genomsnittlig vikt (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Blankett för fångstrapportering

Flaggstat

Iccat-nummer

Fartygets namn

Startdatum för rapport

Slutdatum för rapport

Rapportperiod (d)

Fångstdatum

Plats där fångsten gjordes

Fångst

Tilldelad vikt vid gemensam fiskeinsats (kg)

Latitud

Longitud

Vikt (kg)

Antal exemplar

Genomsnittlig vikt (kg)

---

BILAGA IV

FORMULÄR FÖR ANSÖKAN OM ATT FÅ DELTA I EN GEMENSAM FISKEINSATS

| Gemensam fiskeinsats |
| --- |
| Flagg-stat | Fartygets namn | Iccat-nummer | Insatsens varaktig-het | Operatörernas identitet | Fartygets individu-ella kvot | Fördel-nings-nyckel per fartyg | Uppgift om mottagande gödnings- eller odlingsanläggning |
| Fördrags-slutande part | Iccat-numm-er |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Gemensam fiskeinsats

Flagg-stat

Fartygets namn

Iccat-nummer

Insatsens varaktig-het

Operatörernas identitet

Fartygets individu-ella kvot

Fördel-nings-nyckel per fartyg

Uppgift om mottagande gödnings- eller odlingsanläggning

Fördrags-slutande part

Iccat-numm-er

Datum ...

Flaggstatens validering ...

---

BILAGA V

ICCATS OMLASTNINGSDEKLARATION DOKUMENT NR:

Image 1

---

BILAGA VI

ICCATS ÖVERFÖRINGSDEKLARATION

Image 2

---

BILAGA VII

MINIMIKRAV FÖR DEN INFORMATION SOM SKA FINNAS I FISKETILLSTÅND
   (1)

A.   IDENTIFIERINGSUPPGIFTER

| 1. | Iccat-registernummer |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fiskefartygets namn |
| --- | --- |

2.

| 3. | Distriktsbeteckning |
| --- | --- |

3.

B.   VILLKOR FÖR FISKET

| 1. | Datum för utfärdande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Giltighetstid |
| --- | --- |

2.

| 3. | Villkor för fisketillstånd, inbegripet, när så är lämpligt, uppgifter om arter, områden, fiskeredskap och alla andra villkor som fastställs i denna förordning och/eller i nationell lagstiftning. | | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... | Från och med .../.../...
  Till och med .../.../... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zoner | | | | | | | |
| Arter | | | | | | | |
| Fiskeredskap | | | | | | | |
| Övriga villkor | | | | | | | |

3.

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Från och med .../.../...

Till och med .../.../...

Zoner

Arter

Fiskeredskap

Övriga villkor

---

(1)  Finns i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

---

BILAGA VIII

PROGRAMMET FÖR REGIONALA ICCAT-OBSERVATÖRER

UTNÄMNING AV REGIONALA Iccat-OBSERVATÖRER

| 1. | Varje regional Iccat-observatörer ska ha följande kvalifikationer för att kunna fullgöra sina uppgifter:






  a) | Tillräcklig erfarenhet för att kunna identifiera arter och fiskeredskap. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Tillräcklig erfarenhet för att kunna identifiera arter och fiskeredskap.

| b) | Tillräcklig kunskap om Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder, styrkt genom ett intyg utfärdat av medlemsstaterna och grundad på Iccats riktlinjer för utbildning. |
| --- | --- |

b)

Tillräcklig kunskap om Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder, styrkt genom ett intyg utfärdat av medlemsstaterna och grundad på Iccats riktlinjer för utbildning.

| c) | Förmåga att göra iakttagelser och registrera dessa på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

c)

Förmåga att göra iakttagelser och registrera dessa på ett korrekt sätt.

| d) | Tillfredsställande kunskaper i språket i det observerade fartygets eller den observerade odlingsanläggningens flaggstat. |
| --- | --- |

d)

Tillfredsställande kunskaper i språket i det observerade fartygets eller den observerade odlingsanläggningens flaggstat.

DEN REGIONALA Iccat-OBSERVATÖRENS SKYLDIGHETER

| 2. | De regionala Iccat-observatörerna ska uppfylla följande krav:






  a) | Ha fullgjort den tekniska utbildning som krävs enligt de riktlinjer som Iccat fastställt. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Ha fullgjort den tekniska utbildning som krävs enligt de riktlinjer som Iccat fastställt.

| b) | Vara medborgare i en medlemsstat och, i den mån det är möjligt, inte vara medborgare i odlingsanläggningens eller fällans stat eller i snörpvadsfartygets flaggstat. Om blåfenad tonfisk slaktas från fällan och säljs som färskprodukt, får den regionala Iccat-observatör som övervakar uttaget vara medborgare i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen. |
| --- | --- |

b)

Vara medborgare i en medlemsstat och, i den mån det är möjligt, inte vara medborgare i odlingsanläggningens eller fällans stat eller i snörpvadsfartygets flaggstat. Om blåfenad tonfisk slaktas från fällan och säljs som färskprodukt, får den regionala Iccat-observatör som övervakar uttaget vara medborgare i den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen.

| c) | Kunna utföra de uppgifter som fastställs i punkt 3. |
| --- | --- |

c)

Kunna utföra de uppgifter som fastställs i punkt 3.

| d) | Vara upptagna i den förteckning över regionala Iccat-observatörer som förs av Iccat. |
| --- | --- |

d)

Vara upptagna i den förteckning över regionala Iccat-observatörer som förs av Iccat.

| e) | Inte ha aktuella ekonomiska intressen eller vinstintressen i fisket efter blåfenad tonfisk. |
| --- | --- |

e)

Inte ha aktuella ekonomiska intressen eller vinstintressen i fisket efter blåfenad tonfisk.

DE REGIONALA Iccat-OBSERVATÖRERNAS UPPGIFTER

| 3. | De regionala Iccat-observatörernas uppgifter ska vara följande:






  a) | För observatörer på notfartyg, att övervaka hur fartyget uppfyller kraven enligt de relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder som Iccat antagit. Den regionala Iccat-observatörens uppgifter ska särskilt vara följande:






  1. | Om den regionala Iccat-observatören observerar förhållanden som skulle kunna innebära att Iccats rekommendationer inte efterlevs, ska den regionala Iccat-observatören utan dröjsmål vidarebefordra detta till det företag som fullgör den regionala Iccat-observatörsuppgiften, som i sin tur utan dröjsmål ska vidarebefordra uppgifterna till myndigheterna i fångstfartygets flaggstat. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

För observatörer på notfartyg, att övervaka hur fartyget uppfyller kraven enligt de relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder som Iccat antagit. Den regionala Iccat-observatörens uppgifter ska särskilt vara följande:

1.

Om den regionala Iccat-observatören observerar förhållanden som skulle kunna innebära att Iccats rekommendationer inte efterlevs, ska den regionala Iccat-observatören utan dröjsmål vidarebefordra detta till det företag som fullgör den regionala Iccat-observatörsuppgiften, som i sin tur utan dröjsmål ska vidarebefordra uppgifterna till myndigheterna i fångstfartygets flaggstat.

| 2. | Registrera och rapportera om den fiskeverksamhet som utförs. |
| --- | --- |

2.

Registrera och rapportera om den fiskeverksamhet som utförs.

| 3. | Observera och uppskatta fångster och kontrollera de uppgifter som förs in i loggboken. |
| --- | --- |

3.

Observera och uppskatta fångster och kontrollera de uppgifter som förs in i loggboken.

| 4. | Upprätta en daglig rapport över snörpvadsfartygets överföringsverksamhet. |
| --- | --- |

4.

Upprätta en daglig rapport över snörpvadsfartygets överföringsverksamhet.

| 5. | Observera och registrera fartyg som möjligen fiskar i strid med Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

5.

Observera och registrera fartyg som möjligen fiskar i strid med Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| 6. | Registrera och rapportera om de överföringar som utförs. |
| --- | --- |

6.

Registrera och rapportera om de överföringar som utförs.

| 7. | Kontrollera fartygets position under överföring. |
| --- | --- |

7.

Kontrollera fartygets position under överföring.

| 8. | Observera och uppskatta överförda produkter, inbegripet genom granskning av videoinspelningar. |
| --- | --- |

8.

Observera och uppskatta överförda produkter, inbegripet genom granskning av videoinspelningar.

| 9. | Kontrollera och registrera det berörda fiskefartygets namn och Iccat-nummer. |
| --- | --- |

9.

Kontrollera och registrera det berörda fiskefartygets namn och Iccat-nummer.

| 10. | Utföra vetenskapligt arbete, exempelvis insamling av uppgifter för uppdrag II på begäran av Iccat-kommissionen, på grundval av direktiv från SCRS. |
| --- | --- |

10.

Utföra vetenskapligt arbete, exempelvis insamling av uppgifter för uppdrag II på begäran av Iccat-kommissionen, på grundval av direktiv från SCRS.

| b) | För regionala Iccat-observatörer vid odlingsanläggningar och fällor, övervaka hur dessa uppfyller kraven enligt de relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder som Iccat antagit. Den regionala Iccat-observatören ska särskilt






  1. | kontrollera uppgifterna i ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD, även genom granskning av videoinspelningar, |
| --- | --- | --- |

b)

För regionala Iccat-observatörer vid odlingsanläggningar och fällor, övervaka hur dessa uppfyller kraven enligt de relevanta bevarande- och förvaltningsåtgärder som Iccat antagit. Den regionala Iccat-observatören ska särskilt

1.

kontrollera uppgifterna i ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD, även genom granskning av videoinspelningar,

| 2. | styrka uppgifterna i ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD, |
| --- | --- |

2.

styrka uppgifterna i ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD,

| 3. | upprätta en daglig rapport över odlingsanläggningarnas och fällornas överföringsverksamhet, |
| --- | --- |

3.

upprätta en daglig rapport över odlingsanläggningarnas och fällornas överföringsverksamhet,

| 4. | underteckna ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD, om den regionala Iccat-observatören anser att uppgifterna i dessa överensstämmer med observatörens observationer, inbegripet en videoinspelning som gjorts i enlighet med kraven i artiklarna 42.1 och 43.1, |
| --- | --- |

4.

underteckna ITD, deklarationen om placering i kasse och BCD, om den regionala Iccat-observatören anser att uppgifterna i dessa överensstämmer med observatörens observationer, inbegripet en videoinspelning som gjorts i enlighet med kraven i artiklarna 42.1 och 43.1,

| 5. | utföra vetenskapligt arbete, exempelvis insamling av prover, på begäran av kommissionen, på grundval av direktiv från SCRS, |
| --- | --- |

5.

utföra vetenskapligt arbete, exempelvis insamling av prover, på begäran av kommissionen, på grundval av direktiv från SCRS,

| 6. | registrera och kontrollera förekomsten av någon typ av identitetsmärkning, även naturliga märken, och rapportera om det finns tecken på att identitetsmärkning nyligen avlägsnats, |
| --- | --- |

6.

registrera och kontrollera förekomsten av någon typ av identitetsmärkning, även naturliga märken, och rapportera om det finns tecken på att identitetsmärkning nyligen avlägsnats,

| c) | upprätta allmänna rapporter med sammanställning av information som insamlats enligt denna punkt och ge befälhavare och odlingsanläggningars operatörer möjlighet att lägga till relevant information i rapporterna, |
| --- | --- |

c)

upprätta allmänna rapporter med sammanställning av information som insamlats enligt denna punkt och ge befälhavare och odlingsanläggningars operatörer möjlighet att lägga till relevant information i rapporterna,

| d) | lämna den allmänna rapport som avses i led c till sekretariatet inom 20 dagar efter observationsperiodens slut, och |
| --- | --- |

d)

lämna den allmänna rapport som avses i led c till sekretariatet inom 20 dagar efter observationsperiodens slut, och

| e) | utföra alla andra uppgifter som fastställs av Iccat-kommissionen. |
| --- | --- |

e)

utföra alla andra uppgifter som fastställs av Iccat-kommissionen.

| 4. | Den regionala Iccat-observatören ska behandla alla uppgifter som rör snörpvadsfartygens och odlingsanläggningarnas fiske- och överföringsverksamhet konfidentiellt och ska, som ett villkor för att utnämnas till regional Iccat-observatör, skriftligt godkänna detta krav. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den regionala Iccat-observatören ska uppfylla de krav som fastställs i lagar och andra författningar i den flaggstat eller odlingsanläggningsstat som har jurisdiktion över det fartyg eller den odlingsanläggning som den regionala Iccat-observatören tilldelats. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den regionala Iccat-observatören ska respektera den hierarki och de allmänna uppföranderegler som gäller för all personal på fartyg och vid odlingsanläggningar, förutsatt att dessa regler inte inkräktar på den regionala Iccat-observatörens uppgifter enligt detta program eller på de skyldigheter som personal på fartyg och vid odlingsanläggningar har enligt punkt 7 i denna bilaga och artikel 39. |
| --- | --- |

6.

FLAGGMEDLEMSSTATERNAS SKYLDIGHETER GENTEMOT DE REGIONALA Iccat-OBSERVATÖRERNA

| 7. | De medlemsstater som ansvarar för snörpvadsfartyget, odlingsanläggningen eller fällan ska säkerställa följande förhållanden vad gäller Iccats regionala observatörer:






  a) | De ska ges tillgång till fartygets, odlingsanläggningens och fällans personal och till redskap, kassar och utrustning. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

De ska ges tillgång till fartygets, odlingsanläggningens och fällans personal och till redskap, kassar och utrustning.

| b) | De ska, för att lättare kunna fullgöra sina uppgifter enligt punkt 3 i denna bilaga, på begäran också få tillgång till följande utrustning, om sådan finns på de fartyg för vilket de har utsetts:






  1. | Utrustning för satellitnavigering. |
| --- | --- | --- |

b)

De ska, för att lättare kunna fullgöra sina uppgifter enligt punkt 3 i denna bilaga, på begäran också få tillgång till följande utrustning, om sådan finns på de fartyg för vilket de har utsetts:

1.

Utrustning för satellitnavigering.

| 2. | Radarskärmar, när sådana används. |
| --- | --- |

2.

Radarskärmar, när sådana används.

| 3. | Elektroniska kommunikationsmedel. |
| --- | --- |

3.

Elektroniska kommunikationsmedel.

| c) | De ska beredas inkvartering, inklusive kost, logi och tillgång till lämpliga sanitära anläggningar, av samma standard som den som tillhandahålls officerarna. |
| --- | --- |

c)

De ska beredas inkvartering, inklusive kost, logi och tillgång till lämpliga sanitära anläggningar, av samma standard som den som tillhandahålls officerarna.

| d) | De ska ges tillräckligt utrymme på bryggan eller i styrhytten för att kunna utföra kontorsarbete samt erforderligt utrymme på däck för att utföra sina observationsuppgifter. |
| --- | --- |

d)

De ska ges tillräckligt utrymme på bryggan eller i styrhytten för att kunna utföra kontorsarbete samt erforderligt utrymme på däck för att utföra sina observationsuppgifter.

KOSTNADER FÖR PROGRAMMET FÖR REGIONALA Iccat-OBSERVATÖRER

| 8. | Alla kostnader som härrör från de regionala Iccat-observatörernas verksamhet ska bäras av varje operatör av en odlingsanläggning eller ägare av ett snörpvadsfartyg. |
| --- | --- |

8.

---

BILAGA IX

ICCATS ORDNING FÖR ÖMSESIDIG INTERNATIONELL INSPEKTION

Iccat beslutade vid sitt fjärde ordinarie möte (Madrid, november 1975) och vid sitt årliga möte i Marrakech 2008 följande:

Enligt artikel IX.3 i konventionen rekommenderar Iccat-kommissionen att följande arrangemang inrättas för internationell kontroll utanför vatten som ligger inom nationell jurisdiktion för att säkerställa tillämpningen av konventionen och de åtgärder som är i kraft enligt den:

I.   ALLVARLIGA ÖVERTRÄDELSER

| 1. | Vid tillämpning av dessa förfaranden avses med en allvarlig överträdelse följande överträdelser av Iccats bevarande- och förvaltningsåtgärder, antagna av Iccat-kommissionen:






  a) | Fiske utan licens, tillstånd eller godkännande från den fördragsslutande part som är flaggstat. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Fiske utan licens, tillstånd eller godkännande från den fördragsslutande part som är flaggstat.

| b) | Underlåtenhet att föra tillräckliga register över fångster och fångstrelaterade uppgifter i enlighet med Iccat-kommissionens rapporteringskrav, eller betydande felrapportering av sådana fångster och/eller fångstrelaterade uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Underlåtenhet att föra tillräckliga register över fångster och fångstrelaterade uppgifter i enlighet med Iccat-kommissionens rapporteringskrav, eller betydande felrapportering av sådana fångster och/eller fångstrelaterade uppgifter.

| c) | Fiske inom ett fredningsområde. |
| --- | --- |

c)

Fiske inom ett fredningsområde.

| d) | Fiske under en fredningstid. |
| --- | --- |

d)

Fiske under en fredningstid.

| e) | Avsiktlig fångst eller hållande ombord av arter i strid med en tillämplig bevarande- och förvaltningsåtgärd som antagits av Iccat. |
| --- | --- |

e)

Avsiktlig fångst eller hållande ombord av arter i strid med en tillämplig bevarande- och förvaltningsåtgärd som antagits av Iccat.

| f) | Betydande överträdelse av gällande fångstbegränsningar eller kvoter enligt Iccats regler. |
| --- | --- |

f)

Betydande överträdelse av gällande fångstbegränsningar eller kvoter enligt Iccats regler.

| g) | Användning av förbjudna fiskeredskap. |
| --- | --- |

g)

Användning av förbjudna fiskeredskap.

| h) | Förfalskning eller avsiktligt döljande av ett fiskefartygs märkning, identitet eller registrering. |
| --- | --- |

h)

Förfalskning eller avsiktligt döljande av ett fiskefartygs märkning, identitet eller registrering.

| i) | Undanhållande, förvanskning eller undanröjande av bevis som har betydelse för undersökningen av en överträdelse. |
| --- | --- |

i)

Undanhållande, förvanskning eller undanröjande av bevis som har betydelse för undersökningen av en överträdelse.

| j) | Flera överträdelser som sammantagna utgör ett allvarligt åsidosättande av gällande åtgärder enligt Iccat. |
| --- | --- |

j)

Flera överträdelser som sammantagna utgör ett allvarligt åsidosättande av gällande åtgärder enligt Iccat.

| k) | Att angripa, motarbeta, skrämma, sexuellt trakassera, hindra eller i onödan störa eller försena en godkänd inspektör eller observatör. |
| --- | --- |

k)

Att angripa, motarbeta, skrämma, sexuellt trakassera, hindra eller i onödan störa eller försena en godkänd inspektör eller observatör.

| l) | Att avsiktligt manipulera fartygets VMS eller sätta det ur funktion. |
| --- | --- |

l)

Att avsiktligt manipulera fartygets VMS eller sätta det ur funktion.

| m) | Andra överträdelser som fastställs av Iccat, efter det att dessa har införts och getts spridning i en reviderad version av dessa förfaranden. |
| --- | --- |

m)

Andra överträdelser som fastställs av Iccat, efter det att dessa har införts och getts spridning i en reviderad version av dessa förfaranden.

| n) | Fiske med hjälp av spaningsflygplan. |
| --- | --- |

n)

Fiske med hjälp av spaningsflygplan.

| o) | Störning av det satellitbaserade övervakningssystemet och/eller drift av ett fartyg utan VMS. |
| --- | --- |

o)

Störning av det satellitbaserade övervakningssystemet och/eller drift av ett fartyg utan VMS.

| p) | Överföring utan ITD. |
| --- | --- |

p)

Överföring utan ITD.

| q) | Omlastning till havs. |
| --- | --- |

q)

Omlastning till havs.

| 2. | Om den godkända inspektören vid ombordstigning och inspektion av ett fiskefartyg konstaterar en aktivitet eller ett förhållande som kan anses utgöra en allvarlig överträdelse enligt punkt 1, ska inspektionsfartygets flaggstatsmyndigheter omedelbart underrätta fiskefartygets flaggstatsmyndigheter, både direkt och via Iccats sekretariat. I sådana situationer ska inspektören även informera alla inspektionsfartyg tillhörande fiskefartygets flaggstat som man vet är i närheten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iccat-inspektören ska i fiskefartygets loggbok registrera genomförda inspektioner och de eventuella överträdelser som konstaterats. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Flaggmedlemsstaten ska, efter den inspektion som avses i punkt 2, säkerställa att fiskefartyget i fråga upphör med all fiskeverksamhet. Flaggmedlemsstaten ska anmoda fiskefartyget att inom 72 timmar fortsätta till en hamn som den har utsett, där en undersökning ska inledas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om fartyget inte beordras in till hamn, ska flaggmedlemsstaten utan dröjsmål lämna en motivering till kommissionen, som ska vidarebefordra informationen till Iccats sekretariat, som i sin tur ska göra informationen tillgänglig på begäran från andra fördragsslutande parter. |
| --- | --- |

5.

II.   GENOMFÖRANDE AV INSPEKTIONER

| 6. | Inspektionerna ska genomföras av inspektörer som utses av de fördragsslutande parterna. Namnen på de godkända myndigheter och de inspektörer som deras respektive regeringar har utsett för detta ändamål ska meddelas Iccat-kommissionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fartyg som genomför internationella ombordstignings- och inspektionsuppdrag i enlighet med denna bilaga ska föra en särskild flagg eller vimpel, som ska ha godkänts av Iccat-kommissionen och utfärdats av Iccats sekretariat. Namnen på de fartyg som används för detta ska anmälas till Iccat-sekretariatet så snart det är praktiskt möjligt innan inspektionsverksamheten inleds. Iccats sekretariat ska göra information om de fartyg som utses för inspektion tillgänglig för alla fördragsslutande parter, inbegripet genom att lägga ut informationen på sin lösenordsskyddade webbplats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Varje inspektör ska bära en lämplig identitetshandling, utfärdad av flaggstatens myndigheter, som ska utformas i enlighet med förlagan i punkt 21 i denna bilaga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Om inte annat följer av de arrangemang som beslutas enligt punkt 16, ska ett fartyg som för en fördragsslutande parts flagg och som fiskar efter tonfisk eller tonfiskliknande arter inom konventionsområdet utanför vatten under dess nationella jurisdiktion stanna, när det får en vedertagen signal enligt den internationella signalkoden av ett fartyg som för Iccats vimpel enligt punkt 7 och som transporterar en inspektör, såvida det inte just då utför en fiskeinsats, i vilket fall det ska stanna omedelbart så snart insatsen är avslutad. Fartygets befälhavare ska tillåta att inspektionsgruppen enligt punkt 10 går ombord och ska för detta ändamål tillhandahålla en lejdare. Befälhavaren ska låta inspektionsgruppen göra de undersökningar av utrustning, fångst, redskap och alla relevanta handlingar som inspektörerna anser vara nödvändiga för att kontrollera efterlevnaden av Iccat-kommissionens gällande rekommendationer för det inspekterade fartygets flaggstat. Inspektören får dessutom begära de förklaringar som anses nödvändiga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inspektionsgruppens storlek ska avgöras av inspektionsfartygets befälhavare med hänsyn till relevanta omständigheter. Inspektionsgruppen ska inte vara större än vad som krävs för att de uppgifter som anges i denna bilaga ska kunna utföras på ett korrekt och säkert sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | När inspektören går ombord på fartyget, ska denna uppvisa den identitetshandling som beskrivs i punkt 8. Inspektören ska iaktta allmänt vedertagna internationella regler, förfaranden och praxis med avseende på det inspekterade fartygets och besättningens säkerhet och ska se till att fiskeverksamheten och lagringen av produkter störs i så liten utsträckning som möjligt och i görligaste mån undvika åtgärder som skulle kunna skada kvaliteten hos fångsten ombord.
  Inspektören ska begränsa sina förfrågningar till vad som krävs för att fastställa efterlevnaden av Iccat-kommissionens rekommendationer som gäller för det berörda fartygets flaggstat. Vid undersökningen har inspektören rätt att be fiskefartygets befälhavare om den hjälp som behövs. Inspektören ska upprätta en rapport om inspektionen i en form som godkänts av Iccat-kommissionen. Inspektören ska underteckna rapporten i närvaro av fartygets befälhavare och befälhavaren ska ha rätt att i samma rapport lägga till eller låta lägga till eventuella kommentarer och ska underteckna dessa kommentarer. |
| --- | --- |

11.

Inspektören ska begränsa sina förfrågningar till vad som krävs för att fastställa efterlevnaden av Iccat-kommissionens rekommendationer som gäller för det berörda fartygets flaggstat. Vid undersökningen har inspektören rätt att be fiskefartygets befälhavare om den hjälp som behövs. Inspektören ska upprätta en rapport om inspektionen i en form som godkänts av Iccat-kommissionen. Inspektören ska underteckna rapporten i närvaro av fartygets befälhavare och befälhavaren ska ha rätt att i samma rapport lägga till eller låta lägga till eventuella kommentarer och ska underteckna dessa kommentarer.

| 12. | Kopior av rapporten ska lämnas till fartygets befälhavare och till inspektionsgruppens ledning, som ska vidarebefordra kopior till de lämpliga myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat och till Iccat-kommissionen. Om det konstateras en överträdelse av en Iccat-rekommendation, ska inspektören om möjligt även informera alla inspektionsfartyg tillhörande fiskefartygets flaggstat som man vet är i närheten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Motstånd mot en inspektör eller underlåtenhet att följa en inspektörs anvisningar ska av det inspekterade fartygets flaggstat behandlas på motsvarande sätt som motstånd mot en nationell inspektör. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspektörer ska utföra sina uppgifter enligt dessa arrangemang i enlighet med de bestämmelser som anges i denna förordning, men ska fortfarande stå under sina nationella myndigheters operativa kontroll av och vara ansvarig inför dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Fördragsslutande parter ska beakta och vidta åtgärder till följd av inspektionsrapporter, informationsblad om iakttagelser enligt Iccats rekommendation 94–09 och utlåtanden från dokumentkontroller som görs av utländska inspektörer enligt dessa arrangemang på motsvarande sätt som de skulle göra till följd av nationella inspektörers rapporter, i enlighet med nationell lagstiftning. Denna punkt ska inte innebära någon skyldighet för en fördragsslutande part att ge en utländsk inspektörs rapport högre bevisvärde än den skulle ha i inspektörens eget land. Fördragsslutande parter ska samarbeta för att underlätta rättsliga eller andra förfaranden som har sin grund i en rapport från en inspektör enligt dessa arrangemang. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | De fördragsslutande parterna ska senast den 15 februari varje år informera Iccat-kommissionen om sina preliminära planer för genomförande av inspektionsverksamhet enligt den rekommendation som genomförs genom denna förordning under kalenderåret, och Iccat-kommissionen får lämna förslag till fördragsslutande parter om samordning av nationella operationer på detta område, inbegripet avseende antalet inspektörer och fartyg som transporterar inspektörer. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

De fördragsslutande parterna ska senast den 15 februari varje år informera Iccat-kommissionen om sina preliminära planer för genomförande av inspektionsverksamhet enligt den rekommendation som genomförs genom denna förordning under kalenderåret, och Iccat-kommissionen får lämna förslag till fördragsslutande parter om samordning av nationella operationer på detta område, inbegripet avseende antalet inspektörer och fartyg som transporterar inspektörer.

| b) | De arrangemang som anges i Iccats rekommendation 19–04 och planerna för deltagande ska tillämpas mellan fördragsslutande regeringar såvida inte dessa kommer överens om annat, i vilket fall överenskommelserna ska anmälas till Iccat-kommissionen. Genomförandet av arrangemangen mellan två fördragsslutande parter ska emellertid skjutas upp i väntan på slutförandet av en sådan överenskommelse, om någon av dem har anmält denna till Iccat-kommissionen. |
| --- | --- |

b)

De arrangemang som anges i Iccats rekommendation 19–04 och planerna för deltagande ska tillämpas mellan fördragsslutande regeringar såvida inte dessa kommer överens om annat, i vilket fall överenskommelserna ska anmälas till Iccat-kommissionen. Genomförandet av arrangemangen mellan två fördragsslutande parter ska emellertid skjutas upp i väntan på slutförandet av en sådan överenskommelse, om någon av dem har anmält denna till Iccat-kommissionen.

| 17. | a) | Fiskeredskapen ska inspekteras i enlighet med de regler som gäller för det delområde där inspektionen äger rum. Inspektören ska ange i vilket delområde som inspektionen ägde rum och beskriva eventuella överträdelser som konstaterats i inspektionsrapporten. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Fiskeredskapen ska inspekteras i enlighet med de regler som gäller för det delområde där inspektionen äger rum. Inspektören ska ange i vilket delområde som inspektionen ägde rum och beskriva eventuella överträdelser som konstaterats i inspektionsrapporten.

| b) | Inspektören ska ha befogenhet att inspektera alla fiskeredskap som används eller som finns ombord. |
| --- | --- |

b)

Inspektören ska ha befogenhet att inspektera alla fiskeredskap som används eller som finns ombord.

| 18. | Inspektören ska fästa ett identifikationsmärke godkänt av Iccat-kommissionen på alla inspekterade fiskeredskap som förefaller vara i strid med Iccat-kommissionens gällande rekommendationer för det inspekterade fartygets flaggstat och ska registrera detta i sin rapport. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspektören får fotografera redskapen, utrustningen, dokumentationen och andra element som inspektören anser nödvändiga, på ett sådant sätt att det framgår vilka egenskaper som enligt inspektörens uppfattning inte är i överensstämmelse med gällande regler, i vilket fall de fotograferade föremålen ska förtecknas i rapporten och kopior av fotografierna bifogas den kopia av rapporten som sänds till flaggstaten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Inspektören ska inspektera all fångst ombord för att kontrollera efterlevnaden av Iccats rekommendationer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Förlagan för identitetskort för inspektörer är följande: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

BILAGA X

MINIMISTANDARDER FÖR VIDEOINSPELNING

Överföring

| 1. | Det elektroniska lagringsmedium som innehåller originalvideoinspelningen ska så snart som möjligt efter det att överföringen har avslutats överlämnas till den regionala Iccat-observatören, som omedelbart ska förse den med sina initialer för att motverka all manipulering av mediet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Originalvideoinspelningen ska förvaras ombord på fångstfartyget eller i förekommande fall av operatören av odlingsanläggningen eller fällan, under hela tillståndsperioden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det ska göras två identiska kopior av videoinspelningen. En kopia ska överlämnas till den regionala Iccat-observatören ombord på snörpvadsfartyget och en kopia ska överlämnas till den nationella observatören ombord på bogserbåten, varefter den sistnämnda kopian ska åtfölja ITD och de associerade fångster som den avser. Detta förfarande ska endast gälla för nationella observatörer vid överföring mellan bogserbåtar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Numret på Iccat-tillståndet för överföring ska visas i början eller i slutet av varje videoinspelning, eller både och. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tidpunkt och datum för videon ska visas kontinuerligt under varje videoinspelning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Videoinspelningen ska innan överföringen inleds visa öppnandet och stängningen av nätet eller luckan och huruvida det redan finns blåfenade tonfiskar i de mottagande och de levererande kassarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoinspelningen ska vara kontinuerlig utan avbrott och klipp och ska täcka hela överföringen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoinspelningen ska hålla en sådan kvalitet att det är möjligt att uppskatta vilket antal blåfenade tonfiskar som överförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Om kvaliteten på videoinspelningen är så dålig att det inte går att uppskatta det antal blåfenade tonfiskar som överförs, ska en kontrollöverföring göras. Operatören får begära att fartygets eller fällans flaggmyndigheter gör en kontrollöverföring. Om operatören inte begär en sådan kontrollöverföring, eller om resultatet av den frivilliga överföringen inte är tillfredsställande, ska kontrollmyndigheterna begära så många kontrollöverföringar som behövs tills det finns en videoinspelning av tillräcklig god kvalitet. Sådana kontrollöverföringar ska omfatta överföring av all blåfenad tonfisk i den mottagande odlingskassen till en annan odlingskasse, som ska vara tom. Om fisken härrör från en fälla får den blåfenade tonfisk som redan överförts från fällan till den mottagande kassen skickas tillbaka till fällan, varvid kontrollöverföringen ska avbrytas under övervakning av den regionala Iccat-observatören. |
| --- | --- |

9.

Placering i kasse

| 1. | Det elektroniska lagringsmedium som innehåller originalvideoinspelningen ska så snart som möjligt efter det att placeringen i kasse har avslutats överlämnas till den regionala Iccat-observatören, som omedelbart ska förse den med sina initialer för att motverka all manipulering av mediet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Originalvideoinspelningen ska i tillämpliga fall bevaras av odlingsanläggningen under hela tillståndsperioden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det ska göras två identiska kopior av videoinspelningen. En kopia ska överlämnas till den regionala Iccat-observatör som utplacerats på odlingsanläggningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Numret på Iccat-tillståndet för placering i kasse ska visas i början eller i slutet av varje videoinspelning, eller både och. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tidpunkt och datum för videon ska visas kontinuerligt under varje videoinspelning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Videoinspelningen ska innan placeringen i kasse inleds visa öppnandet och stängningen av nätet/luckan och om det då redan finns blåfenade tonfiskar i de mottagande och levererande kassarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoinspelningen ska vara kontinuerlig utan avbrott och klipp och ska täcka hela placeringen i kasse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoinspelningen ska hålla en sådan kvalitet att det är möjligt att uppskatta vilket antal blåfenade tonfiskar som överförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Om kvaliteten på videoinspelningen är så dålig att det inte går att uppskatta vilket antal blåfenade tonfiskar som överförs, ska kontrollmyndigheterna begära att det görs en ny placering i kasse. Vid den nya placeringen i kasse ska all blåfenad tonfisk i den mottagande odlingskassen överföras till en annan odlingskasse, som ska vara tom. |
| --- | --- |

9.

---

BILAGA XI

STANDARDER OCH FÖRFARANDEN FÖR ANVÄNDNING AV STEREOKAMERASYSTEM VID PLACERING I KASSE

A.   Användning av stereokamerasystem

Den användning av stereokamerasystem vid placering i kasse som krävs enligt artikel 51, ska ske enligt följande:

| 1. | Provtagningsurvalet av levande fisk får inte understiga 20 % av den mängd fisk som placeras i kasse. Om det är tekniskt möjligt ska urvalet av levande fisk vara sekventiellt genom att vart femte exemplar mäts; ett sådant urval ska utgöras av fisk som mäts på ett avstånd av 2–8 meter från kameran. |
| --- | --- |

1.

Provtagningsurvalet av levande fisk får inte understiga 20 % av den mängd fisk som placeras i kasse. Om det är tekniskt möjligt ska urvalet av levande fisk vara sekventiellt genom att vart femte exemplar mäts; ett sådant urval ska utgöras av fisk som mäts på ett avstånd av 2–8 meter från kameran.

| 2. | Slussen mellan den levererande och den mottagande kassen ska vara högst 10 meter bred och högst 10 meter hög. |
| --- | --- |

2.

Slussen mellan den levererande och den mottagande kassen ska vara högst 10 meter bred och högst 10 meter hög.

| 3. | Om fiskens längdmått uppvisar en flertoppig fördelning (två eller flera grupper av olika storlek) ska det vara möjligt att använda fler än en omräkningsalgoritm vid ett och samma tillfälle för placering i kasse. De mest aktuella algoritmer som fastställts av SCRS ska användas för att omräkna standardlängder till totalvikter, på grundval av den storlekskategori som den fisk som mätts i samband med placeringen i kasse tillhör. |
| --- | --- |

3.

Om fiskens längdmått uppvisar en flertoppig fördelning (två eller flera grupper av olika storlek) ska det vara möjligt att använda fler än en omräkningsalgoritm vid ett och samma tillfälle för placering i kasse. De mest aktuella algoritmer som fastställts av SCRS ska användas för att omräkna standardlängder till totalvikter, på grundval av den storlekskategori som den fisk som mätts i samband med placeringen i kasse tillhör.

| 4. | Stereolängdmåtten ska valideras före varje placering i kasse, med användning av en grafisk skala på 2–8 meters avstånd. |
| --- | --- |

4.

Stereolängdmåtten ska valideras före varje placering i kasse, med användning av en grafisk skala på 2–8 meters avstånd.

| 5. | Om resultaten av stereokameraprogrammet meddelas ska informationen ange den felmarginal som är förbunden med stereokamerasystemets tekniska specifikationer, och som inte får överskrida +/– 5 %. |
| --- | --- |

5.

Om resultaten av stereokameraprogrammet meddelas ska informationen ange den felmarginal som är förbunden med stereokamerasystemets tekniska specifikationer, och som inte får överskrida +/– 5 %.

| 6. | Rapporten om resultaten av stereokameraprogrammet ska innehålla uppgifter om alla ovan nämnda tekniska specifikationer, inbegripet provtagningsurvalet, provtagningsmetoden, avståndet från kameran, slussens mått samt algoritmerna (förhållandet mellan längd och vikt). SCRS ska se över specifikationerna och vid behov utfärda rekommendationer om ändring av dem. |
| --- | --- |

6.

Rapporten om resultaten av stereokameraprogrammet ska innehålla uppgifter om alla ovan nämnda tekniska specifikationer, inbegripet provtagningsurvalet, provtagningsmetoden, avståndet från kameran, slussens mått samt algoritmerna (förhållandet mellan längd och vikt). SCRS ska se över specifikationerna och vid behov utfärda rekommendationer om ändring av dem.

| 7. | Om kvaliteten på stereokamerans upptagning är så dålig att det inte går att beräkna vikten på den blåfenade tonfisk som placeras i kasse, ska myndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget, fällan eller odlingsanläggningen begära att det görs en ny placering i kasse. |
| --- | --- |

7.

Om kvaliteten på stereokamerans upptagning är så dålig att det inte går att beräkna vikten på den blåfenade tonfisk som placeras i kasse, ska myndigheterna i den medlemsstat som ansvarar för fångstfartyget, fällan eller odlingsanläggningen begära att det görs en ny placering i kasse.

B.   Presentation och användning av programmets resultat

| 1. | Beslut rörande avvikelser mellan fångstrapporten och resultaten av stereokamerasystemprogrammet ska fattas avseende hela den gemensamma fiskeinsatsen eller de totala fångsterna i fälla, när det är fråga om gemensamma fiskeinsatser eller fångster i fälla som är avsedda för en odlingsanläggning som förvaltas av en enda fördragsslutande part och/eller en enda medlemsstat. Beslut rörande avvikelser mellan fångstrapporten och resultaten av stereokamerasystemprogrammet ska fattas avseende placeringen i kasse när det är fråga om gemensamma fiskeinsatser som omfattar mer än en fördragsslutande part och/eller medlemsstat, såvida inte alla de fördragsslutande flaggstaternas och/eller flaggmedlemsstaternas myndigheter under vars förvaltning de fångstfartyg som ingår i den gemensamma fiskeinsatsen står kommer överens om något annat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inom 15 dagar från datumet för placeringen i kasse ska den medlemsstat som ansvarar för odlingsanläggningen lämna en rapport till den medlemsstat eller fördragsslutande part som ansvarar för fångstfartyget eller fällan och till kommissionen, inbegripet följande:






  a) | En teknisk rapport om stereokamerasystemet, som ska innefatta






  — | allmän information, dvs. uppgifter om art, plats, kasse, datum och algoritm, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

En teknisk rapport om stereokamerasystemet, som ska innefatta

—

allmän information, dvs. uppgifter om art, plats, kasse, datum och algoritm,

| — | statistisk information om genomsnittlig vikt och längd, minsta vikt och längd, största vikt och längd, antal fiskar i provurvalet, viktfördelning och storleksfördelning. |
| --- | --- |

—

statistisk information om genomsnittlig vikt och längd, minsta vikt och längd, största vikt och längd, antal fiskar i provurvalet, viktfördelning och storleksfördelning.

| b) | Detaljerade uppgifter om programmets resultat, med storlek och vikt för varje fisk i provurvalet. |
| --- | --- |

b)

Detaljerade uppgifter om programmets resultat, med storlek och vikt för varje fisk i provurvalet.

| c) | Rapport om placering i kasse som ska omfatta följande:






  — | Allmän information om insatsen, dvs. numret på tillståndet för placering i kasse, odlingsanläggningens namn, kassens nummer, BCD-nummer, numret på ITD, fångstfartygets eller fällans namn och flaggstat, bogserbåtens namn och flaggstat, datum då stereokamerainspelningen gjordes och inspelningens filnamn. |
| --- | --- | --- |

c)

Rapport om placering i kasse som ska omfatta följande:

—

Allmän information om insatsen, dvs. numret på tillståndet för placering i kasse, odlingsanläggningens namn, kassens nummer, BCD-nummer, numret på ITD, fångstfartygets eller fällans namn och flaggstat, bogserbåtens namn och flaggstat, datum då stereokamerainspelningen gjordes och inspelningens filnamn.

| — | Den algoritm som använts för att konvertera längd till vikt. |
| --- | --- |

—

Den algoritm som använts för att konvertera längd till vikt.

| — | En jämförelse mellan de mängder som anges i BCD och de mängder som fastställts med hjälp av stereokamerasystemet uttryckt i antal fiskar, genomsnittlig vikt och total vikt (skillnaden ska beräknas enligt formeln (stereokamerasystem-BCD)/stereokamerasystem * 100). |
| --- | --- |

—

En jämförelse mellan de mängder som anges i BCD och de mängder som fastställts med hjälp av stereokamerasystemet uttryckt i antal fiskar, genomsnittlig vikt och total vikt (skillnaden ska beräknas enligt formeln (stereokamerasystem-BCD)/stereokamerasystem * 100).

| — | Systemets felmarginal. |
| --- | --- |

—

Systemets felmarginal.

| — | Vid rapporter om placering i kasse i samband med gemensamma fiskeinsatser/fällor, ska den sista rapporten om placering i kasse också innehålla en sammanfattning av all information i de tidigare rapporterna om placering i kasse. |
| --- | --- |

—

Vid rapporter om placering i kasse i samband med gemensamma fiskeinsatser/fällor, ska den sista rapporten om placering i kasse också innehålla en sammanfattning av all information i de tidigare rapporterna om placering i kasse.

| 3. | När rapporten om placering i kasse tas emot, ska myndigheterna i den medlemsstat som fångstfartyget eller fällan tillhör vidta de åtgärder som krävs med avseende på följande situationer:






  a) | Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD ligger på samma nivå som resultaten från stereokamerasystemet, ska






  — | inget föreläggande om återutsättning utfärdas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD ligger på samma nivå som resultaten från stereokamerasystemet, ska

—

inget föreläggande om återutsättning utfärdas,

| — | BCD ändras, både vad avser antal (med användning av det antal som erhållits med kontrollkameror eller alternativ teknik) och genomsnittlig vikt, medan den totala vikten inte ska ändras. |
| --- | --- |

—

BCD ändras, både vad avser antal (med användning av det antal som erhållits med kontrollkameror eller alternativ teknik) och genomsnittlig vikt, medan den totala vikten inte ska ändras.

| b) | Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD är lägre än den lägsta nivån i resultaten från stereokamerasystemet ska






  — | ett föreläggande om återutsättning utfärdas med användning av den lägsta siffran i resultaten från stereokamerasystemet, |
| --- | --- | --- |

b)

Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD är lägre än den lägsta nivån i resultaten från stereokamerasystemet ska

—

ett föreläggande om återutsättning utfärdas med användning av den lägsta siffran i resultaten från stereokamerasystemet,

| — | återutsättningarna verkställas i enlighet med förfarandet i artikel 41.2 och bilaga XII, |
| --- | --- |

—

återutsättningarna verkställas i enlighet med förfarandet i artikel 41.2 och bilaga XII,

| — | BCD ändras efter återutsättningarna, både vad avser antal (med användning av det antal som erhållits med kontrollkameror minus antalet återutsatta fiskar) och genomsnittlig vikt, medan den totala vikten inte ska ändras. |
| --- | --- |

—

BCD ändras efter återutsättningarna, både vad avser antal (med användning av det antal som erhållits med kontrollkameror minus antalet återutsatta fiskar) och genomsnittlig vikt, medan den totala vikten inte ska ändras.

| c) | Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD är högre än den högsta nivån i resultaten från stereokamerasystemet, ska






  — | inget föreläggande om återutsättning utfärdas, |
| --- | --- | --- |

c)

Om den totala vikt som fångstfartyget eller fällan har angivit i BCD är högre än den högsta nivån i resultaten från stereokamerasystemet, ska

—

inget föreläggande om återutsättning utfärdas,

| — | BCD ändras i enlighet därmed vad avser den totala vikten (med användning av den högsta siffran i resultaten från stereokamerasystemet), antalet fiskar (med användning av resultaten från kontrollkamerorna) och den genomsnittliga vikten. |
| --- | --- |

—

BCD ändras i enlighet därmed vad avser den totala vikten (med användning av den högsta siffran i resultaten från stereokamerasystemet), antalet fiskar (med användning av resultaten från kontrollkamerorna) och den genomsnittliga vikten.

| 4. | Vid relevanta ändringar av BCD ska de värden (antal och vikt) som anges i avsnitt 2 överensstämma med dem som anges i avsnitt 6 och värdena i avsnitten 3, 4 och 6 får inte vara högre än de som anges i avsnitt 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om avvikelser i individuella rapporter om placering i kasse ska kompenseras genom justering av samtliga placeringar i kasse från en gemensam fiskeinsats/fälla, ska samtliga relevanta BCD, oavsett om det krävs en återutsättning eller inte, ändras på grundval av den lägsta nivå som fastställts genom resultaten från stereokamerasystemet. BCD för den mängd blåfenad tonfisk som återutsätts ska också ändras för att avspegla den vikt och det antal som återutsatts. BCD för blåfenad tonfisk som inte återutsatts, men för vilken resultaten från stereokamerasystemen eller alternativ teknik visade på avvikelser i förhållande till de rapporterade fångsterna och överföringarna, ska också ändras för att avspegla dessa skillnader.
  BCD för de fångster ur vilka återutsättning skett ska också ändras för att spegla den vikt och det antal som återutsatts. |
| --- | --- |

5.

BCD för de fångster ur vilka återutsättning skett ska också ändras för att spegla den vikt och det antal som återutsatts.

---

BILAGA XII

ÅTERUTSÄTTNINGSPROTOKOLL

1.

Återutsättning i havet av blåfenad tonfisk från odlingskassar ska spelas in med videokamera och övervakas av en regional Iccat-observatör, som ska upprätta och lämna en rapport tillsammans med videoinspelningarna till Iccats sekretariat.

2.

Om ett föreläggande om återutsättning har utfärdats ska odlingsanläggningens operatör begära att en regional Iccat-observatör utplaceras för uppdraget.

3.

Återutsättning i havet av blåfenad tonfisk från transportkassar eller fällor ska övervakas av en nationell observatör från den medlemsstat som ansvarar för bogserbåten eller fällan, som ska upprätta och lämna en rapport till den ansvariga medlemsstatens kontrollmyndigheter.

4.

Innan en återutsättning äger rum får medlemsstatens kontrollmyndigheter beordra en kontrollöverföring med standardkamera och/eller stereokamera, i syfte att uppskatta antal och vikt hos den fisk som måste återutsättas.

5.

Medlemsstaternas myndigheter får vidta alla de kompletterande åtgärder som de anser nödvändiga för att säkerställa att återutsättningen äger rum vid den tidpunkt och på den plats som är lämpligast för att öka sannolikheten för att fisken återvänder till sitt bestånd. Operatören ska vara ansvarig för att fisken överlever fram till dess att återutsättningen har genomförts. Återutsättningen ska ske inom tre veckor efter det att placeringen i kasse avslutades.

6.

När uttag av fisk har avslutats, ska den fisk som finns kvar i odlingsanläggningen och som inte omfattas av BCD återutsättas i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 41.2 och i denna bilaga.

---

BILAGA XIII

HANTERING AV DÖDA FISKAR

Under en fiskeinsats med snörpvadsfartyg ska de kvantiteter döda fiskar som upptäcks i ringnoten anges i fiskefartygets loggbok och dras av från medlemsstatens kvot enligt följande:

Registrering och hantering av döda fiskar vid första överföringen:

| 1. | BCD ska tillhandahållas bogserbåtens driftsansvariga med avsnitten 2 (total fångst), 3 (levande fisk) och 4 (överföring, inbegripet döda fiskar) ifyllda.
  De totala kvantiteter som rapporteras i avsnitten 3 och 4 ska motsvara de kvantiteter som rapporteras i avsnitt 2. BCD ska åtföljas av ITD i original, i enlighet med denna förordning. De kvantiteter som anges i ITD (överföring av levande fisk) ska vara lika med de kvantiteter som anges i avsnitt 3 i tillhörande BCD. |
| --- | --- |

1.

BCD ska tillhandahållas bogserbåtens driftsansvariga med avsnitten 2 (total fångst), 3 (levande fisk) och 4 (överföring, inbegripet döda fiskar) ifyllda.

De totala kvantiteter som rapporteras i avsnitten 3 och 4 ska motsvara de kvantiteter som rapporteras i avsnitt 2. BCD ska åtföljas av ITD i original, i enlighet med denna förordning. De kvantiteter som anges i ITD (överföring av levande fisk) ska vara lika med de kvantiteter som anges i avsnitt 3 i tillhörande BCD.

| 2. | Ett utdrag ur BCD som omfattar avsnitt 8 (handelsinformation) ska fyllas i och ges till driftsansvarig för det hjälpfartyg som transporterar den döda blåfenade tonfisken i land (eller den blåfenade tonfisk som behålls ombord på fångstfartyget, om det är ett fångstfartyg som landar sin fångst direkt). Den döda fisken och utdraget ur BCD ska åtföljas av en kopia av ITD. |
| --- | --- |

2.

Ett utdrag ur BCD som omfattar avsnitt 8 (handelsinformation) ska fyllas i och ges till driftsansvarig för det hjälpfartyg som transporterar den döda blåfenade tonfisken i land (eller den blåfenade tonfisk som behålls ombord på fångstfartyget, om det är ett fångstfartyg som landar sin fångst direkt). Den döda fisken och utdraget ur BCD ska åtföljas av en kopia av ITD.

| 3. | Kvantiteterna döda fiskar ska anges i BCD för det fångstfartyg som fångade fisken eller, om det är fråga om en gemensam fiskeinsats, i BCD för de deltagande fångstfartygen eller för ett fartyg som för en annan flagg och som deltar i den gemensamma fiskeinsatsen. |
| --- | --- |

3.

Kvantiteterna döda fiskar ska anges i BCD för det fångstfartyg som fångade fisken eller, om det är fråga om en gemensam fiskeinsats, i BCD för de deltagande fångstfartygen eller för ett fartyg som för en annan flagg och som deltar i den gemensamma fiskeinsatsen.

---

BILAGA XIV

ICCATS DEKLARATION OM PLACERING I KASSAR
   (1)

| Fartygets namn | Flaggstat | Registrerings-nummer Kassens identifierbara nummer | Fångstdatum | Fångst-plats Longitud Latitud | eBCD-nummer | eBCD-datum | Datum för placering i kasse | Kvantitet som placerats i kasse (ton) | Antal fiskar som placerats i kasse för gödning | Storleks samman sättning | Odlings-anlägg ning (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Fartygets namn

Flaggstat

Registrerings-nummer Kassens identifierbara nummer

Fångstdatum

Fångst-plats Longitud Latitud

eBCD-nummer

eBCD-datum

Datum för placering i kasse

Kvantitet som placerats i kasse (ton)

Antal fiskar som placerats i kasse för gödning

Storleks samman sättning

Odlings-anlägg ning (*1)

---

(1)  Detta är den deklaration om placering i kassar som avses i Iccats rekommendation 06–07.

(*1)  Anläggning med tillstånd att bedriva gödning av blåfenad tonfisk som fångats i konventionsområdet.

---

BILAGA XV

MINIMISTANDARDER FÖR VMS INOM ICCATS KONVENTIONSOMRÅDE
   (1)

1.

| a) | kräva att dess fiskefartyg är utrustade med ett autonomt system med säkerhetsförslutning som kontinuerligt, automatiskt och oberoende av varje ingripande av fartyget, vidarebefordrar meddelanden till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll om fiskefartygets position, kurs och hastighet till fartygets flaggmedlemsstat, |
| --- | --- |

a)

kräva att dess fiskefartyg är utrustade med ett autonomt system med säkerhetsförslutning som kontinuerligt, automatiskt och oberoende av varje ingripande av fartyget, vidarebefordrar meddelanden till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll om fiskefartygets position, kurs och hastighet till fartygets flaggmedlemsstat,

| b) | säkerställa att den satellitföljare som finns ombord på fiskefartyg regelbundet samlar in och överför följande uppgifter till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll:






  — | fartygets identifikationsuppgifter, |
| --- | --- | --- |

b)

säkerställa att den satellitföljare som finns ombord på fiskefartyg regelbundet samlar in och överför följande uppgifter till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll:

—

fartygets identifikationsuppgifter,

| — | fartygets geografiska position (longitud, latitud) med en felmarginal på mindre än 500 meter och med ett konfidensintervall på 99 %, och |
| --- | --- |

—

fartygets geografiska position (longitud, latitud) med en felmarginal på mindre än 500 meter och med ett konfidensintervall på 99 %, och

| — | datum och tidpunkt, |
| --- | --- |

—

datum och tidpunkt,

| c) | säkerställa att flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll automatiskt underrättas om kommunikationen mellan centrumet för fiskerikontroll och satellitföljaren avbryts, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll automatiskt underrättas om kommunikationen mellan centrumet för fiskerikontroll och satellitföljaren avbryts,

| d) | i samarbete med kuststaten säkerställa att de positionsrapporter som sänds av de fartyg som för dess flagg vid verksamhet i vatten som lyder under kuststatens jurisdiktion också överförs automatiskt och i realtid till centrumet för fiskerikontroll i den kuststat som har godkänt verksamheten. Vid genomförandet av denna bestämmelse ska vederbörlig hänsyn tas till behovet av att minimera driftskostnaderna, tekniska svårigheter och den administrativa bördan i samband med överföringen av dessa meddelanden, och |
| --- | --- |

d)

i samarbete med kuststaten säkerställa att de positionsrapporter som sänds av de fartyg som för dess flagg vid verksamhet i vatten som lyder under kuststatens jurisdiktion också överförs automatiskt och i realtid till centrumet för fiskerikontroll i den kuststat som har godkänt verksamheten. Vid genomförandet av denna bestämmelse ska vederbörlig hänsyn tas till behovet av att minimera driftskostnaderna, tekniska svårigheter och den administrativa bördan i samband med överföringen av dessa meddelanden, och

| e) | säkerställa att, för att underlätta överföring och mottagande av positionsrapporter i enlighet med led d, ska flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll och kuststatens centrum för fiskerikontroll utbyta kontaktuppgifter och utan dröjsmål meddela varandra eventuella ändringar av denna information. Kuststatens centrum för fiskerikontroll ska underrätta flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll om varje avbrott i mottagandet av på varandra följande positionsrapporter. Överföringen av positionsrapporter mellan flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll och kuststatens centrum för fiskerikontroll ska ske på elektronisk väg via ett säkert kommunikationssystem. |
| --- | --- |

e)

säkerställa att, för att underlätta överföring och mottagande av positionsrapporter i enlighet med led d, ska flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll och kuststatens centrum för fiskerikontroll utbyta kontaktuppgifter och utan dröjsmål meddela varandra eventuella ändringar av denna information. Kuststatens centrum för fiskerikontroll ska underrätta flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll om varje avbrott i mottagandet av på varandra följande positionsrapporter. Överföringen av positionsrapporter mellan flaggmedlemsstatens eller den fördragsslutande partens centrum för fiskerikontroll och kuststatens centrum för fiskerikontroll ska ske på elektronisk väg via ett säkert kommunikationssystem.

2.

Varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att VMS-meddelandena överförs och tas emot i enlighet med punkt 1 och ska använda informationen för att kontinuerligt följa positionen för de fartyg som för dess flagg.

3.

| a) | satellitföljaren inte manipuleras på något sätt, |
| --- | --- |

a)

satellitföljaren inte manipuleras på något sätt,

| b) | VMS-data inte ändras på något sätt, |
| --- | --- |

b)

VMS-data inte ändras på något sätt,

| c) | antennerna som är kopplade till satellitföljaren inte hindras från att fungera på något sätt, |
| --- | --- |

c)

antennerna som är kopplade till satellitföljaren inte hindras från att fungera på något sätt,

| d) | satellitföljaren är fast förankrad på fiskefartyget och strömförsörjningen inte avsiktligt avbryts på något sätt, och |
| --- | --- |

d)

satellitföljaren är fast förankrad på fiskefartyget och strömförsörjningen inte avsiktligt avbryts på något sätt, och

| e) | att satellitföljaren inte avlägsnas från fartyget, utom vid reparation eller utbyte. |
| --- | --- |

e)

att satellitföljaren inte avlägsnas från fartyget, utom vid reparation eller utbyte.

4.

I händelse av ett tekniskt fel på satellitföljaren ombord på ett fiskefartyg eller ett driftsstopp hos denna, ska satellitföljaren repareras eller bytas ut inom en månad från den tidpunkt då händelsen inträffade, utom om fartyget har tagits bort från förteckningen över godkända stora fiskefartyg, i tillämpliga fall, eller om det är fråga om fartyg som inte behöver tas upp i Iccats förteckning över godkända fartyg och som inte längre har ett giltigt tillstånd att fiska i områden utanför den fördragsslutande flaggstatens jurisdiktion. Fartyget får inte påbörja en fiskeresa om satellitföljaren är defekt. Om satellitföljaren slutar fungera eller får ett tekniskt fel under en fiskeresa ska den repareras eller bytas ut så snart fartyget går in i en hamn. Fiskefartyget får inte tillåtas påbörja en fiskeresa utan att satellitföljaren har reparerats eller ersatts.

5.

Varje medlemsstat eller fördragsslutande part ska säkerställa att ett fiskefartyg som har en defekt satellitföljare lämnar in minst en daglig rapport till centrumet för fiskerikontroll med den information som avses i punkt 1 b med hjälp av andra kommunikationsmedel (radio, webbaserad rapportering, e-post, telefax eller telex).

6.

Medlemsstaterna eller de fördragsslutande parterna får tillåta ett fartyg att stänga av satellitföljaren endast om fartyget inte kommer att fiska under en längre tid (t.ex. om det kommer att ligga i torrdocka för reparationer) och meddelar detta i förväg till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten eller den fördragsslutande parten. Satellitföljaren ska återaktiveras och samla in och överföra minst en rapport innan fartyget lämnar hamnen.

---

(1)  Detta är Iccats rekommendation om minimistandarder för kontrollsystem för fartyg inom Iccats konventionsområde 18–10.

1

---

BILAGA XVI

JÄMFÖRELSETABELL MELLAN FÖRORDNING (EU) 2016/1627 OCH DENNA FÖRORDNING

| Förordning (EU) 2016/1627 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 1 |
| Artikel 3 | Artikel 5 |
| Artikel 4 | – |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 11 |
| Artikel 7 | Artikel 12 |
| Artikel 8 | Artikel 13 |
| Artikel 9 | Artikel 14 |
| Artikel 10 | Artikel 16 |
| Artikel 11 | Artikel 17 och bilaga I |
| Artikel 12 | Artikel 17 och bilaga I |
| Artikel 13 | Artikel 18 |
| Artikel 14 | Artikel 19 |
| Artikel 15 | Artikel 20 |
| Artikel 16 | Artikel 21 |
| Artikel 17 | Artikel 25 |
| Artikel 18 | Artikel 22 |
| Artikel 19 | Artikel 23 |
| Artikel 20 | Artikel 26 |
| Artikel 21 | Artikel 4 |
| Artikel 22 | Artikel 27 |
| Artikel 23 | Artikel 28 |
| Artikel 24 | Artikel 30 |
| Artikel 25 | Artikel 31 |
| Artikel 26 | Artikel 32 |
| Artikel 27 | Artikel 36 |
| Artikel 28 | Artikel 37 |
| Artikel 29 | Artikel 29 |
| Artikel 30 | Artikel 33 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| Artikel 32 | Artikel 35 |
| Artikel 33 | Artikel 40 |
| Artikel 34 | Artikel 41 |
| Artikel 35 | Artikel 43 |
| Artikel 36 | Artikel 44 |
| Artikel 37 | Artikel 51 |
| Artikel 38 | Artikel 42 |
| Artikel 39 | Artikel 45 |
| Artikel 40 | Artikel 46 |
| Artikel 41 | Artikel 46 |
| Artikel 42 | Artikel 47 |
| Artikel 43 | Artikel 48 |
| Artikel 44 | Artikel 49 |
| Artikel 45 | Artikel 50 |
| Artikel 46 | Artikel 51 |
| Artikel 47 | Artikel 55 |
| Artikel 48 | Artikel 56 |
| Artikel 49 | Artikel 57 |
| Artikel 50 | Artikel 38 |
| Artikel 51 | Artikel 39 |
| Artikel 52 | Artikel 58 |
| Artikel 53 | Artikel 15 |
| Artikel 54 | Artikel 59 |
| Artikel 55 | Artikel 60 |
| Artikel 56 | Artikel 62 |
| Artikel 57 | Artikel 63 |
| Artikel 58 | Artikel 64 |
| Artikel 59 | Artikel 68 |
| Artikel 60 | Artikel 70 |
| Artikel 61 | Artikel 71 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga V |
| Bilaga IV | Bilaga VI |
| Bilaga V | Bilaga III |
| Bilaga VI | Bilaga IV |
| Bilaga VII | Bilaga VIII |
| Bilaga VIII | Bilaga IX |
| Bilaga IX | Bilaga X |
| Bilaga X | Bilaga XI |
| Bilaga XI | Bilaga XII |
| Bilaga XII | Bilaga XIII |

Förordning (EU) 2016/1627

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 1

Artikel 3

Artikel 5

Artikel 4

–

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 11

Artikel 7

Artikel 12

Artikel 8

Artikel 13

Artikel 9

Artikel 14

Artikel 10

Artikel 16

Artikel 11

Artikel 17 och bilaga I

Artikel 12

Artikel 17 och bilaga I

Artikel 13

Artikel 18

Artikel 14

Artikel 19

Artikel 15

Artikel 20

Artikel 16

Artikel 21

Artikel 17

Artikel 25

Artikel 18

Artikel 22

Artikel 19

Artikel 23

Artikel 20

Artikel 26

Artikel 21

Artikel 4

Artikel 22

Artikel 27

Artikel 23

Artikel 28

Artikel 24

Artikel 30

Artikel 25

Artikel 31

Artikel 26

Artikel 32

Artikel 27

Artikel 36

Artikel 28

Artikel 37

Artikel 29

Artikel 29

Artikel 30

Artikel 33

Artikel 31

Artikel 34

Artikel 32

Artikel 35

Artikel 33

Artikel 40

Artikel 34

Artikel 41

Artikel 35

Artikel 43

Artikel 36

Artikel 44

Artikel 37

Artikel 51

Artikel 38

Artikel 42

Artikel 39

Artikel 45

Artikel 40

Artikel 46

Artikel 41

Artikel 46

Artikel 42

Artikel 47

Artikel 43

Artikel 48

Artikel 44

Artikel 49

Artikel 45

Artikel 50

Artikel 46

Artikel 51

Artikel 47

Artikel 55

Artikel 48

Artikel 56

Artikel 49

Artikel 57

Artikel 50

Artikel 38

Artikel 51

Artikel 39

Artikel 52

Artikel 58

Artikel 53

Artikel 15

Artikel 54

Artikel 59

Artikel 55

Artikel 60

Artikel 56

Artikel 62

Artikel 57

Artikel 63

Artikel 58

Artikel 64

Artikel 59

Artikel 68

Artikel 60

Artikel 70

Artikel 61

Artikel 71

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga V

Bilaga IV

Bilaga VI

Bilaga V

Bilaga III

Bilaga VI

Bilaga IV

Bilaga VII

Bilaga VIII

Bilaga VIII

Bilaga IX

Bilaga IX

Bilaga X

Bilaga X

Bilaga XI

Bilaga XI

Bilaga XII

Bilaga XII

Bilaga XIII

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2054

av den 20 september 2023

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Allåkerbär från Norrland” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Allåkerbär från Norrland” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Allåkerbär från Norrland” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Allåkerbär från Norrland” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Allåkerbär från Norrland” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Allåkerbär från Norrland” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 september 2023.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 199, 7.6.2023, s. 21.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/67

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2023/2055

av den 25 september 2023

om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller mikropartiklar av syntetiska polymerer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 68.1, och

av följande skäl:

| (1) | Små fragment av syntetiska eller kemiskt modifierade naturliga polymerer förekommer överallt. De är olösliga i vatten, bryts ned mycket långsamt och kan lätt förtäras av levande organismer. Detta väcker farhågor om deras allmänna inverkan på miljön och potentiellt på människors hälsa. Dessa polymerer är vanligt förekommande i miljön och har också påträffats i dricksvatten och livsmedel. De ansamlas i miljön och bidrar till mikroplastföroreningar. |
| --- | --- |

(1)

Små fragment av syntetiska eller kemiskt modifierade naturliga polymerer förekommer överallt. De är olösliga i vatten, bryts ned mycket långsamt och kan lätt förtäras av levande organismer. Detta väcker farhågor om deras allmänna inverkan på miljön och potentiellt på människors hälsa. Dessa polymerer är vanligt förekommande i miljön och har också påträffats i dricksvatten och livsmedel. De ansamlas i miljön och bidrar till mikroplastföroreningar.

| (2) | En stor del av mikroplastföroreningarna bildas oavsiktligt, till exempel vid nedbrytning av större plastavfall, vid slitage av däck och vägmarkeringsfärg eller vid tvätt av syntetiska kläder. Men små fragment av syntetiska eller kemiskt modifierade naturliga polymerer framställs också för att användas som sådana eller tillsättas i produkter. |
| --- | --- |

(2)

En stor del av mikroplastföroreningarna bildas oavsiktligt, till exempel vid nedbrytning av större plastavfall, vid slitage av däck och vägmarkeringsfärg eller vid tvätt av syntetiska kläder. Men små fragment av syntetiska eller kemiskt modifierade naturliga polymerer framställs också för att användas som sådana eller tillsättas i produkter.

| (3) | I rådets slutsatser den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (2) och den 24 mars 2017 om internationell världshavsförvaltning (3) uppmanas kommissionen att föreslå åtgärder för att minska utsläpp av makro- och mikroplaster i den marina miljön, inklusive ett förslag om ett förbud mot polymerer i kosmetika, kroppsvårdsprodukter och tvätt- och rengöringsmedel. |
| --- | --- |

(3)

I rådets slutsatser den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (2) och den 24 mars 2017 om internationell världshavsförvaltning (3) uppmanas kommissionen att föreslå åtgärder för att minska utsläpp av makro- och mikroplaster i den marina miljön, inklusive ett förslag om ett förbud mot polymerer i kosmetika, kroppsvårdsprodukter och tvätt- och rengöringsmedel.

| (4) | I ett försök att ta itu med plastföroreningar antog kommissionen i januari 2018 en plaststrategi (4) som bland annat syftade till att minska alla källor som bidrar till mikroplastföroreningar. Detta åtagande förnyades i och med offentliggörandet av den europeiska gröna given (5) i december 2019, den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (6) i mars 2020 och handlingsplanen för nollförorening (7) i maj 2021. Ett av målen för 2030 i den sistnämnda handlingsplanen är att minska mängden mikroplast som släpps ut i miljön med 30 %. |
| --- | --- |

(4)

I ett försök att ta itu med plastföroreningar antog kommissionen i januari 2018 en plaststrategi (4) som bland annat syftade till att minska alla källor som bidrar till mikroplastföroreningar. Detta åtagande förnyades i och med offentliggörandet av den europeiska gröna given (5) i december 2019, den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (6) i mars 2020 och handlingsplanen för nollförorening (7) i maj 2021. Ett av målen för 2030 i den sistnämnda handlingsplanen är att minska mängden mikroplast som släpps ut i miljön med 30 %.

| (5) | I september 2018 uppmanade (8) Europaparlamentet kommissionen att senast 2020 införa ett förbud mot mikroplaster i kosmetika, kroppsvårdsprodukter, rengöringsmedel och tvätt- och diskmedel. |
| --- | --- |

(5)

I september 2018 uppmanade (8) Europaparlamentet kommissionen att senast 2020 införa ett förbud mot mikroplaster i kosmetika, kroppsvårdsprodukter, rengöringsmedel och tvätt- och diskmedel.

| (6) | Mikroplastföroreningarnas potentiella effekter på miljön och eventuellt människors hälsa har väckt oro världen över. Flera medlemsstater har antagit eller föreslagit särskilda åtgärder. Ett lapptäcke av nationella restriktioner kan dock hämma den inre marknaden och kräver därför harmonisering på unionsnivå. |
| --- | --- |

(6)

Mikroplastföroreningarnas potentiella effekter på miljön och eventuellt människors hälsa har väckt oro världen över. Flera medlemsstater har antagit eller föreslagit särskilda åtgärder. Ett lapptäcke av nationella restriktioner kan dock hämma den inre marknaden och kräver därför harmonisering på unionsnivå.

| (7) | Den 9 november 2017 bad (9) kommissionen i enlighet med artikel 69.1 i förordning (EG) nr 1907/2006 Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) att sammanställa dokumentation för att eventuellt begränsa syntetiska, vattenolösliga polymerer på högst 5 mm (mikropartiklar av syntetiska polymerer) som förekommer i produkter för att fylla vissa funktioner (avsiktligt förekommande), i syfte att hantera den risk som dessa mikropartiklar kan utgöra för vattenmiljön (dokumentationen enligt bilaga XV). |
| --- | --- |

(7)

Den 9 november 2017 bad (9) kommissionen i enlighet med artikel 69.1 i förordning (EG) nr 1907/2006 Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) att sammanställa dokumentation för att eventuellt begränsa syntetiska, vattenolösliga polymerer på högst 5 mm (mikropartiklar av syntetiska polymerer) som förekommer i produkter för att fylla vissa funktioner (avsiktligt förekommande), i syfte att hantera den risk som dessa mikropartiklar kan utgöra för vattenmiljön (dokumentationen enligt bilaga XV).

| (8) | Den 29 januari 2019 offentliggjorde kemikaliemyndigheten dokumentationen enligt bilaga XV (10) där den drog slutsatsen att avsiktlig användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer, som leder till utsläpp i miljön, utgör en miljörisk som inte kontrolleras tillräckligt väl och måste hanteras på unionsnivå. Kemikaliemyndigheten uppskattade att mer än 42 000 ton avsiktligt förekommande mikroplaster släpps ut i miljön varje år (11). I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs en differentierad riskhanteringsstrategi för att hantera riskerna med sådana mikropartiklar av syntetiska polymerer som inte kontrolleras tillräckligt väl. Ett totalförbud mot utsläppande på marknaden föreslogs för sektorer och tillämpningar där utsläppen ansågs oundvikliga. Anvisningar för användning och bortskaffande föreslogs för att minimera de utsläpp som skulle kunna undvikas. Därutöver föreslogs ett rapporteringskrav för att inhämta information om utsläpp från användningar som inte omfattas av förbudet mot utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

(8)

Den 29 januari 2019 offentliggjorde kemikaliemyndigheten dokumentationen enligt bilaga XV (10) där den drog slutsatsen att avsiktlig användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer, som leder till utsläpp i miljön, utgör en miljörisk som inte kontrolleras tillräckligt väl och måste hanteras på unionsnivå. Kemikaliemyndigheten uppskattade att mer än 42 000 ton avsiktligt förekommande mikroplaster släpps ut i miljön varje år (11). I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs en differentierad riskhanteringsstrategi för att hantera riskerna med sådana mikropartiklar av syntetiska polymerer som inte kontrolleras tillräckligt väl. Ett totalförbud mot utsläppande på marknaden föreslogs för sektorer och tillämpningar där utsläppen ansågs oundvikliga. Anvisningar för användning och bortskaffande föreslogs för att minimera de utsläpp som skulle kunna undvikas. Därutöver föreslogs ett rapporteringskrav för att inhämta information om utsläpp från användningar som inte omfattas av förbudet mot utsläppande på marknaden.

| (9) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs mer specifikt ett förbud mot utsläppande på marknaden av fasta polymerer som ingår i mikropartiklar eller mikropartiklar med ytbeläggning av fasta polymerer, som ett ämne som sådant eller i en blandning i en koncentration som är lika med eller högre än 0,01 viktprocent. Detta beräknas leda till en sammanlagd utsläppsminskning på cirka 500 000 ton mikroplast under den 20-årsperiod som följer på införandet av förbudet. Det motsvarar en minskning på 70 % av kvantifierade utsläpp som annars skulle inträffa. Koncentrationsgränsen på 0,01 % motsvarar den lägsta rapporterade koncentrationen där mikropartiklar av syntetiska polymerer fortfarande kan påverka en produkts funktion. |
| --- | --- |

(9)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs mer specifikt ett förbud mot utsläppande på marknaden av fasta polymerer som ingår i mikropartiklar eller mikropartiklar med ytbeläggning av fasta polymerer, som ett ämne som sådant eller i en blandning i en koncentration som är lika med eller högre än 0,01 viktprocent. Detta beräknas leda till en sammanlagd utsläppsminskning på cirka 500 000 ton mikroplast under den 20-årsperiod som följer på införandet av förbudet. Det motsvarar en minskning på 70 % av kvantifierade utsläpp som annars skulle inträffa. Koncentrationsgränsen på 0,01 % motsvarar den lägsta rapporterade koncentrationen där mikropartiklar av syntetiska polymerer fortfarande kan påverka en produkts funktion.

| (10) | På grund av stora variationer i mikropartiklarnas sammansättning, egenskaper och storlek tar dokumentationen enligt bilaga XV inte upp specifika polymerer eller tillsatser eller andra ämnen som polymererna kan innehålla, utan analyserar snarare en grupp polymerer med samma egenskaper i fråga om storlek, storleksförhållande, fast form, syntetiskt ursprung och extrem persistens i miljön. |
| --- | --- |

(10)

På grund av stora variationer i mikropartiklarnas sammansättning, egenskaper och storlek tar dokumentationen enligt bilaga XV inte upp specifika polymerer eller tillsatser eller andra ämnen som polymererna kan innehålla, utan analyserar snarare en grupp polymerer med samma egenskaper i fråga om storlek, storleksförhållande, fast form, syntetiskt ursprung och extrem persistens i miljön.

| (11) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs ett undantag för nedbrytbara eller vattenlösliga polymerer och naturliga polymerer som inte har modifierats kemiskt, eftersom de inte är lika långlivade och därför inte bidrar till den identifierade risken. |
| --- | --- |

(11)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs ett undantag för nedbrytbara eller vattenlösliga polymerer och naturliga polymerer som inte har modifierats kemiskt, eftersom de inte är lika långlivade och därför inte bidrar till den identifierade risken.

| (12) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs ett ramverk med standardiserade testmetoder och kriterier för godkännande för att identifiera nedbrytbarhet med avseende på en begränsning. Testmetoderna utformades för att mäta biotisk nedbrytning, även om det inte kan uteslutas att viss abiotisk nedbrytning sker under testet och bidrar till testresultaten. Testmetoderna grupperades efter utformning och typ av test. Grupperna 1–3 omfattar relativt snabba men strikta screeningtester. Grupperna 4 och 5 omfattar screeningtester och simuleringsstudier som är alltmer sofistikerade, tekniskt krävande och långa, men där testförhållandena är mer relevanta för miljön. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs att uppfyllande av kriterierna för godkännande i någon av de tillåtna testmetoderna i grupperna 1–5 skulle vara tillräckligt för att påvisa nedbrytbarhet med avseende på begränsningen. |
| --- | --- |

(12)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs ett ramverk med standardiserade testmetoder och kriterier för godkännande för att identifiera nedbrytbarhet med avseende på en begränsning. Testmetoderna utformades för att mäta biotisk nedbrytning, även om det inte kan uteslutas att viss abiotisk nedbrytning sker under testet och bidrar till testresultaten. Testmetoderna grupperades efter utformning och typ av test. Grupperna 1–3 omfattar relativt snabba men strikta screeningtester. Grupperna 4 och 5 omfattar screeningtester och simuleringsstudier som är alltmer sofistikerade, tekniskt krävande och långa, men där testförhållandena är mer relevanta för miljön. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs att uppfyllande av kriterierna för godkännande i någon av de tillåtna testmetoderna i grupperna 1–5 skulle vara tillräckligt för att påvisa nedbrytbarhet med avseende på begränsningen.

| (13) | Vattenlösliga fasta polymerer förlorar sitt fasta tillstånd när de släpps ut i miljön och bidrar därför inte till de identifierade problemen. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs därför internationellt överenskomna metoder för att testa löslighet och undanta de vattenlösliga polymererna från begränsningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(13)

Vattenlösliga fasta polymerer förlorar sitt fasta tillstånd när de släpps ut i miljön och bidrar därför inte till de identifierade problemen. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs därför internationellt överenskomna metoder för att testa löslighet och undanta de vattenlösliga polymererna från begränsningens tillämpningsområde.

| (14) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs dessutom en diameter på 5 mm i någon dimension som en övre storleksgräns för de aktuella mikropartiklarna av syntetiska polymerer. Detta värde används i stor utsträckning i forskarvärlden och i rättsakter i vissa medlemsstater. Gränsvärdet är också förenligt med den övre gräns för mikroskräp (inklusive mikroplast) som anges i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848 (12) och som används för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (13). Slutligen framgår det av dokumentationen enligt bilaga XV att partiklar under den storleken är mer benägna att förtäras av biota än större föremål. |
| --- | --- |

(14)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs dessutom en diameter på 5 mm i någon dimension som en övre storleksgräns för de aktuella mikropartiklarna av syntetiska polymerer. Detta värde används i stor utsträckning i forskarvärlden och i rättsakter i vissa medlemsstater. Gränsvärdet är också förenligt med den övre gräns för mikroskräp (inklusive mikroplast) som anges i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848 (12) och som används för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (13). Slutligen framgår det av dokumentationen enligt bilaga XV att partiklar under den storleken är mer benägna att förtäras av biota än större föremål.

| (15) | Vissa fiberliknande mikropartiklar av syntetiska polymerer är längre än 5 mm men kortare än 15 mm, till exempel de partiklar som används till förstärkning av bindemedel och betong. Eftersom sådana fiberliknande partiklar är mycket långlivade och bidrar till den identifierade risken ansågs det i dokumentationen enligt bilaga XV att de bör omfattas av begränsningen. |
| --- | --- |

(15)

Vissa fiberliknande mikropartiklar av syntetiska polymerer är längre än 5 mm men kortare än 15 mm, till exempel de partiklar som används till förstärkning av bindemedel och betong. Eftersom sådana fiberliknande partiklar är mycket långlivade och bidrar till den identifierade risken ansågs det i dokumentationen enligt bilaga XV att de bör omfattas av begränsningen.

| (16) | För att undvika osund substitution, dvs. ersättning av mikropartiklar av syntetiska polymerer med ännu mindre, långlivade polymerpartiklar som kan utgöra en lika stor eller till och med större risk för miljön, inkluderades inledningsvis partiklar under mikroskalan i begränsningens tillämpningsområde. För att överensstämma med den nedre storleksgräns som redan rekommenderas i kommissionens rekommendation C(2022) 3689 (14) föreslogs en nedre storleksgräns på 1 nm för partiklar och 3 nm för fiberliknande partiklar. De synpunkter som inkom under samrådet om dokumentationen enligt bilaga XV visade dock på betydande praktiska problem, bland annat när det gäller kontrollen av efterlevnaden. För att säkerställa att bestämmelserna efterlevs ändrades dokumentationen enligt bilaga XV, och den nedre storleksgränsen för mikropartiklar av syntetiska polymerer höjdes från 1 nm till 0,1 μm för partiklar och från 3 nm till 0,3 μm för fiberliknande partiklar. |
| --- | --- |

(16)

För att undvika osund substitution, dvs. ersättning av mikropartiklar av syntetiska polymerer med ännu mindre, långlivade polymerpartiklar som kan utgöra en lika stor eller till och med större risk för miljön, inkluderades inledningsvis partiklar under mikroskalan i begränsningens tillämpningsområde. För att överensstämma med den nedre storleksgräns som redan rekommenderas i kommissionens rekommendation C(2022) 3689 (14) föreslogs en nedre storleksgräns på 1 nm för partiklar och 3 nm för fiberliknande partiklar. De synpunkter som inkom under samrådet om dokumentationen enligt bilaga XV visade dock på betydande praktiska problem, bland annat när det gäller kontrollen av efterlevnaden. För att säkerställa att bestämmelserna efterlevs ändrades dokumentationen enligt bilaga XV, och den nedre storleksgränsen för mikropartiklar av syntetiska polymerer höjdes från 1 nm till 0,1 μm för partiklar och från 3 nm till 0,3 μm för fiberliknande partiklar.

| (17) | Partiklar som innehåller eller är belagda med en syntetisk eller kemiskt modifierad naturlig polymer som är fast och olöslig i vatten förekommer i olika storlekar. När dessa partiklar tillsätts i en produkt är det endast vissa av dem som uppfyller storleksgränserna i dokumentationen enligt bilaga XV och bidrar till de identifierade problemen. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs därför att en polymer bör anses omfattas av begränsningen om, bland annat, minst 1 viktprocent av de partiklar som innehåller eller belagts med polymeren uppfyller dessa storleksgränser. |
| --- | --- |

(17)

Partiklar som innehåller eller är belagda med en syntetisk eller kemiskt modifierad naturlig polymer som är fast och olöslig i vatten förekommer i olika storlekar. När dessa partiklar tillsätts i en produkt är det endast vissa av dem som uppfyller storleksgränserna i dokumentationen enligt bilaga XV och bidrar till de identifierade problemen. I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs därför att en polymer bör anses omfattas av begränsningen om, bland annat, minst 1 viktprocent av de partiklar som innehåller eller belagts med polymeren uppfyller dessa storleksgränser.

| (18) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs att flera användningar eller sektorer skulle undantas från förbudet mot utsläppande på marknaden. Det föreslogs att undanta mikropartiklar av syntetiska polymerer för användning i industrianläggningar, eftersom det är lättare att kontrollera utsläpp från sådan användning än till exempel utsläpp från konsumentanvändning eller yrkesmässig användning. För att undvika överreglering i vissa användningsområden och sektorer föreslogs det att läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (15), veterinärmedicinska läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (16), EU-gödselprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (17) och livsmedelstillsatser som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (18) ska undantas från tillämpningsområdet. Kemikaliemyndigheten anser att potentiella utsläpp från produkter för in vitro-diagnostik kan minimeras genom att fastställa villkor för användning och bortskaffande samtidigt som man säkerställer fortsatta samhällsekonomiska fördelar med att använda sådana produkter. Dessutom föreslås undantag från förbudet mot utsläppande på marknaden om risken för utsläpp förväntas minimeras genom att mikropartiklar av syntetiska polymerer innesluts med tekniska metoder, t.ex. i kromatografikolonner, vattenfilterpatroner eller skrivarpatroner, eller permanent förlorar sin partikelform, till exempel på grund av att de expanderar eller bildar en film, såsom i blöjor, nagellack eller färg, eller är permanent inneslutna i en fast grundmassa vid användning, till exempel fibrer som tillsätts i betong eller pellets som råvara för formgjutna varor. |
| --- | --- |

(18)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs att flera användningar eller sektorer skulle undantas från förbudet mot utsläppande på marknaden. Det föreslogs att undanta mikropartiklar av syntetiska polymerer för användning i industrianläggningar, eftersom det är lättare att kontrollera utsläpp från sådan användning än till exempel utsläpp från konsumentanvändning eller yrkesmässig användning. För att undvika överreglering i vissa användningsområden och sektorer föreslogs det att läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (15), veterinärmedicinska läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (16), EU-gödselprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (17) och livsmedelstillsatser som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (18) ska undantas från tillämpningsområdet. Kemikaliemyndigheten anser att potentiella utsläpp från produkter för in vitro-diagnostik kan minimeras genom att fastställa villkor för användning och bortskaffande samtidigt som man säkerställer fortsatta samhällsekonomiska fördelar med att använda sådana produkter. Dessutom föreslås undantag från förbudet mot utsläppande på marknaden om risken för utsläpp förväntas minimeras genom att mikropartiklar av syntetiska polymerer innesluts med tekniska metoder, t.ex. i kromatografikolonner, vattenfilterpatroner eller skrivarpatroner, eller permanent förlorar sin partikelform, till exempel på grund av att de expanderar eller bildar en film, såsom i blöjor, nagellack eller färg, eller är permanent inneslutna i en fast grundmassa vid användning, till exempel fibrer som tillsätts i betong eller pellets som råvara för formgjutna varor.

| (19) | I dokumentationen enligt bilaga XV bedömdes flera begränsningsalternativ för granulatfyllning för användning i konstgjorda underlag för sport, och det föreslogs antingen ett förbud mot utsläppande på marknaden med en övergångsperiod på 6 år, utan undantag, eller ett förbud mot utsläppande på marknaden med en övergångsperiod på 3 år, med undantag från förbudet vid användning av särskilda riskhanteringsåtgärder som säkerställer att de årliga utsläppen av mikropartiklar av syntetiska polymerer från ett konstunderlag för sport inte överstiger 7 g/m2. |
| --- | --- |

(19)

I dokumentationen enligt bilaga XV bedömdes flera begränsningsalternativ för granulatfyllning för användning i konstgjorda underlag för sport, och det föreslogs antingen ett förbud mot utsläppande på marknaden med en övergångsperiod på 6 år, utan undantag, eller ett förbud mot utsläppande på marknaden med en övergångsperiod på 3 år, med undantag från förbudet vid användning av särskilda riskhanteringsåtgärder som säkerställer att de årliga utsläppen av mikropartiklar av syntetiska polymerer från ett konstunderlag för sport inte överstiger 7 g/m2.

| (20) | När det gäller förbudet mot utsläppande på marknaden för sektorer eller produkter som identifierats under begränsningsförfarandet föreslogs särskilda övergångsperioder för att ge berörda parter tillräckligt med tid för att uppfylla begränsningen och övergå till lämpliga alternativ, till exempel nedbrytbara polymerer. Sådana övergångsperioder är också nödvändiga för att medlemsstaterna ska kunna förbereda sig för att tillämpa begränsningen. Slutligen minimeras samhällskostnaderna utan att orsaka onödiga förseningar i utsläppsminskningarna. Inga övergångsperioder föreslogs för andra användningar och produkter som inte identifierats enskilt under begränsningsprocessen. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller förbudet mot utsläppande på marknaden för sektorer eller produkter som identifierats under begränsningsförfarandet föreslogs särskilda övergångsperioder för att ge berörda parter tillräckligt med tid för att uppfylla begränsningen och övergå till lämpliga alternativ, till exempel nedbrytbara polymerer. Sådana övergångsperioder är också nödvändiga för att medlemsstaterna ska kunna förbereda sig för att tillämpa begränsningen. Slutligen minimeras samhällskostnaderna utan att orsaka onödiga förseningar i utsläppsminskningarna. Inga övergångsperioder föreslogs för andra användningar och produkter som inte identifierats enskilt under begränsningsprocessen.

| (21) | När det gäller förbudet mot utsläppande på marknaden av mikrokorn, dvs. mikropartiklar av syntetiska polymerer som används som slipmedel, dvs. för att exfoliera, polera eller rengöra, huvudsakligen i kosmetiska produkter som sköljs av eller tvätt- och rengöringsmedel, föreslogs ingen övergångsperiod eftersom industrin förväntades ha fasat ut användningen frivilligt senast 2020. För kosmetiska produkter utan mikrokorn som sköljs av och som lämnas kvar föreslogs i dokumentationen enligt bilaga XV en övergångsperiod på 4 respektive 6 år. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller förbudet mot utsläppande på marknaden av mikrokorn, dvs. mikropartiklar av syntetiska polymerer som används som slipmedel, dvs. för att exfoliera, polera eller rengöra, huvudsakligen i kosmetiska produkter som sköljs av eller tvätt- och rengöringsmedel, föreslogs ingen övergångsperiod eftersom industrin förväntades ha fasat ut användningen frivilligt senast 2020. För kosmetiska produkter utan mikrokorn som sköljs av och som lämnas kvar föreslogs i dokumentationen enligt bilaga XV en övergångsperiod på 4 respektive 6 år.

| (22) | För mikropartiklar av syntetiska polymerer som inkapslar doftämnen ansågs det i dokumentationen enligt bilaga XV att övergångsperioder på 5 eller 8 år kan vara lämpliga med hänsyn till deras kostnader och ekonomiska fördelar. För tvätt- och rengöringsmedel, vaxer, polermedel och luftvårdsprodukter ansågs en övergångsperiod på 5 år lämplig för att ge industrin tillräckligt med tid för att se över sina produkter och ersätta mikropartiklar av syntetiska polymerer med något annat. |
| --- | --- |

(22)

För mikropartiklar av syntetiska polymerer som inkapslar doftämnen ansågs det i dokumentationen enligt bilaga XV att övergångsperioder på 5 eller 8 år kan vara lämpliga med hänsyn till deras kostnader och ekonomiska fördelar. För tvätt- och rengöringsmedel, vaxer, polermedel och luftvårdsprodukter ansågs en övergångsperiod på 5 år lämplig för att ge industrin tillräckligt med tid för att se över sina produkter och ersätta mikropartiklar av syntetiska polymerer med något annat.

| (23) | För gödselmedel som släpps ut kontrollerat ansågs en övergångsperiod på 5 år vara motiverad för att ge tillverkarna möjlighet att se över sina produkter så att de kan brytas ned ordentligt i miljön. För växtskyddsmedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (19) och utsäde som behandlats med dessa medel samt biocidprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (20) ansågs det nödvändigt med en övergångsperiod på 8 år för att ge industrin tillräckligt med tid för att se över sina produkter, få ett godkännande och släppa ut dem på marknaden, samtidigt som fördelarna med inkapslingstekniken bibehålls under övergångsperioden. När det gäller annan användning inom jordbruk och trädgårdsodling, exempelvis frön belagda med färgämnen, smörjmedel eller andra produkter som inte utgör eller inte innehåller växtskyddsmedel, ansågs det lämpligt med en övergångsperiod på 5 år. |
| --- | --- |

(23)

För gödselmedel som släpps ut kontrollerat ansågs en övergångsperiod på 5 år vara motiverad för att ge tillverkarna möjlighet att se över sina produkter så att de kan brytas ned ordentligt i miljön. För växtskyddsmedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (19) och utsäde som behandlats med dessa medel samt biocidprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (20) ansågs det nödvändigt med en övergångsperiod på 8 år för att ge industrin tillräckligt med tid för att se över sina produkter, få ett godkännande och släppa ut dem på marknaden, samtidigt som fördelarna med inkapslingstekniken bibehålls under övergångsperioden. När det gäller annan användning inom jordbruk och trädgårdsodling, exempelvis frön belagda med färgämnen, smörjmedel eller andra produkter som inte utgör eller inte innehåller växtskyddsmedel, ansågs det lämpligt med en övergångsperiod på 5 år.

| (24) | För produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (21) och som är ämnen eller blandningar ansågs det nödvändigt med 6 år för att ge tillverkarna möjlighet att se över sina produkter och övergå till lämpliga alternativ. |
| --- | --- |

(24)

För produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (21) och som är ämnen eller blandningar ansågs det nödvändigt med 6 år för att ge tillverkarna möjlighet att se över sina produkter och övergå till lämpliga alternativ.

| (25) | I de fall kravet på anvisningar för användning och bortskaffande kan minimera föroreningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer föreslogs i dokumentationen enligt bilaga XV ett undantag från förbudet mot utsläppande på marknaden. I dessa anvisningar bör det förklaras hur produkterna ska användas och bortskaffas på rätt sätt för att minimera utsläppen i miljön. |
| --- | --- |

(25)

I de fall kravet på anvisningar för användning och bortskaffande kan minimera föroreningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer föreslogs i dokumentationen enligt bilaga XV ett undantag från förbudet mot utsläppande på marknaden. I dessa anvisningar bör det förklaras hur produkterna ska användas och bortskaffas på rätt sätt för att minimera utsläppen i miljön.

| (26) | I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs dessutom årliga rapporteringskrav för att övervaka effektiviteten i kravet på att tillhandahålla anvisningar för användning och bortskaffande och förbättra de faktaunderlag som finns tillgängliga för riskhantering av de användningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer som är undantagna från förbudet mot utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

(26)

I dokumentationen enligt bilaga XV föreslogs dessutom årliga rapporteringskrav för att övervaka effektiviteten i kravet på att tillhandahålla anvisningar för användning och bortskaffande och förbättra de faktaunderlag som finns tillgängliga för riskhantering av de användningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer som är undantagna från förbudet mot utsläppande på marknaden.

| (27) | Den 3 juni 2020 antog kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande (22) i enlighet med artikel 70 i förordning (EG) nr 1907/2006 om dokumentationen enligt bilaga XV. I yttrandet instämde RAC med slutsatserna i dokumentationen enligt bilaga XV om de identifierade riskerna och att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att minska dessa risker. |
| --- | --- |

(27)

Den 3 juni 2020 antog kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande (22) i enlighet med artikel 70 i förordning (EG) nr 1907/2006 om dokumentationen enligt bilaga XV. I yttrandet instämde RAC med slutsatserna i dokumentationen enligt bilaga XV om de identifierade riskerna och att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att minska dessa risker.

| (28) | RAC ansåg att det ur ett riskminskningsperspektiv är lämpligare att inte sätta någon nedre storleksgräns för polymermikropartiklar, dvs. att inkludera alla fiberliknande partiklar som är mindre än 15 mm (med avseende på fibrernas längsta mått) och alla andra partiklar som är mindre än 5 mm. RAC ansåg att om mikropartiklar av syntetiska polymerer som är mindre än 0,1 μm utelämnas från begränsningens tillämpningsområde skulle det antingen kunna möjliggöra fortsatt användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer eller till och med främja en övergång till mindre partikelstorlekar för att kringgå begränsningen. Detta skulle kunna äventyra den föreslagna begränsningens effektivitet, eftersom partiklarnas toxicitet förväntas öka ju mindre de är till storleken. |
| --- | --- |

(28)

RAC ansåg att det ur ett riskminskningsperspektiv är lämpligare att inte sätta någon nedre storleksgräns för polymermikropartiklar, dvs. att inkludera alla fiberliknande partiklar som är mindre än 15 mm (med avseende på fibrernas längsta mått) och alla andra partiklar som är mindre än 5 mm. RAC ansåg att om mikropartiklar av syntetiska polymerer som är mindre än 0,1 μm utelämnas från begränsningens tillämpningsområde skulle det antingen kunna möjliggöra fortsatt användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer eller till och med främja en övergång till mindre partikelstorlekar för att kringgå begränsningen. Detta skulle kunna äventyra den föreslagna begränsningens effektivitet, eftersom partiklarnas toxicitet förväntas öka ju mindre de är till storleken.

| (29) | RAC ansåg vidare att kriterierna för att undanta nedbrytbara polymerer från begränsningen bör vara strängare än de som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV. RAC ansåg särskilt att om det är nödvändigt att utföra tester från grupperna 4 och 5 för att motivera ett undantag, bör dessa tester utföras och godkännas i tre relevanta delar av miljön och inte bara i den mest relevanta delen, såsom föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV. |
| --- | --- |

(29)

RAC ansåg vidare att kriterierna för att undanta nedbrytbara polymerer från begränsningen bör vara strängare än de som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV. RAC ansåg särskilt att om det är nödvändigt att utföra tester från grupperna 4 och 5 för att motivera ett undantag, bör dessa tester utföras och godkännas i tre relevanta delar av miljön och inte bara i den mest relevanta delen, såsom föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV.

| (30) | När det gäller utsläppande på marknaden av fyllnadsmaterial för användning i konstunderlag för sport uttryckte RAC, med beaktande av utsläppsminskning, praktisk genomförbarhet och verkställbarhet, en tydlig preferens för ett förbud mot utsläppande på marknaden efter en övergångsperiod framför ett undantag från förbudet, under förutsättning att riskhanteringsåtgärder vidtas. Den främsta orsaken till RAC:s preferens var att fyllnadsmaterial för användning i konstgräsplaner är den största bidragande faktorn till användning av mikroplaster i produkter samt den största källan till miljöutsläpp av avsiktligt förekommande mikropartiklar av syntetiska polymerer i Europa. RAC uttryckte också oro gällande de föreslagna riskhanteringsåtgärdernas effektivitet, särskilt när det gäller befintliga underlag för sport och mindre partiklar. Kommittén uppgav också att den inte anser gränsen på 7 g/m2 per år acceptabel, eftersom detta i sig fortfarande innebär betydande fortsatta utsläpp i miljön. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller utsläppande på marknaden av fyllnadsmaterial för användning i konstunderlag för sport uttryckte RAC, med beaktande av utsläppsminskning, praktisk genomförbarhet och verkställbarhet, en tydlig preferens för ett förbud mot utsläppande på marknaden efter en övergångsperiod framför ett undantag från förbudet, under förutsättning att riskhanteringsåtgärder vidtas. Den främsta orsaken till RAC:s preferens var att fyllnadsmaterial för användning i konstgräsplaner är den största bidragande faktorn till användning av mikroplaster i produkter samt den största källan till miljöutsläpp av avsiktligt förekommande mikropartiklar av syntetiska polymerer i Europa. RAC uttryckte också oro gällande de föreslagna riskhanteringsåtgärdernas effektivitet, särskilt när det gäller befintliga underlag för sport och mindre partiklar. Kommittén uppgav också att den inte anser gränsen på 7 g/m2 per år acceptabel, eftersom detta i sig fortfarande innebär betydande fortsatta utsläpp i miljön.

| (31) | Den 10 december 2020 antog kemikaliemyndighetens kommitté för samhällsekonomisk analys (SEAC) ett yttrande i enlighet med artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1907/2006, där det konstaterades att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att hantera de identifierade riskerna med beaktande av de samhällsekonomiska fördelarna och kostnaderna. |
| --- | --- |

(31)

Den 10 december 2020 antog kemikaliemyndighetens kommitté för samhällsekonomisk analys (SEAC) ett yttrande i enlighet med artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1907/2006, där det konstaterades att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att hantera de identifierade riskerna med beaktande av de samhällsekonomiska fördelarna och kostnaderna.

| (32) | Med beaktande av RAC:s yttrande föreslog SEAC ändringar av de begränsningar som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV och ansåg att definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer bör ha en nedre storleksgräns på 1 nm. För att säkerställa att det är möjligt att genomföra, verkställa och övervaka den föreslagna begränsningen medgav SEAC att det åtminstone tillfälligt skulle vara nödvändigt att sätta en nedre storleksgräns på 0,1 μm (100 nm) när det genom analysmetoder eller åtföljande dokumentation inte går att bekräfta koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer under den storleken och det därför inte går att kontrollera att begränsningens koncentrationsgräns efterlevs. |
| --- | --- |

(32)

Med beaktande av RAC:s yttrande föreslog SEAC ändringar av de begränsningar som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV och ansåg att definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer bör ha en nedre storleksgräns på 1 nm. För att säkerställa att det är möjligt att genomföra, verkställa och övervaka den föreslagna begränsningen medgav SEAC att det åtminstone tillfälligt skulle vara nödvändigt att sätta en nedre storleksgräns på 0,1 μm (100 nm) när det genom analysmetoder eller åtföljande dokumentation inte går att bekräfta koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer under den storleken och det därför inte går att kontrollera att begränsningens koncentrationsgräns efterlevs.

| (33) | SEAC föreslog att undanta naturliga, nedbrytbara och lösliga polymerer från definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer, i enlighet med vad som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, men också att polymerer som inte innehåller kol i sin kemiska struktur ska undantas, eftersom nuvarande verktyg för att påvisa persistens inte är lämpliga för sådana polymerer. SEAC ansåg dock att ett sådant undantag skulle behöva bekräftas av RAC. |
| --- | --- |

(33)

SEAC föreslog att undanta naturliga, nedbrytbara och lösliga polymerer från definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer, i enlighet med vad som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, men också att polymerer som inte innehåller kol i sin kemiska struktur ska undantas, eftersom nuvarande verktyg för att påvisa persistens inte är lämpliga för sådana polymerer. SEAC ansåg dock att ett sådant undantag skulle behöva bekräftas av RAC.

| (34) | För användning vid inkapsling av doftämnen kunde SEAC inte avgöra om 5 eller 8 år skulle vara den lämpligaste övergångsperioden. SEAC rekommenderade därför en översyn av behovet av en övergångsperiod som är längre än 5 år efter införandet av begränsningen och att en sådan översyn inte bör leda till obegränsade undantag. |
| --- | --- |

(34)

För användning vid inkapsling av doftämnen kunde SEAC inte avgöra om 5 eller 8 år skulle vara den lämpligaste övergångsperioden. SEAC rekommenderade därför en översyn av behovet av en övergångsperiod som är längre än 5 år efter införandet av begränsningen och att en sådan översyn inte bör leda till obegränsade undantag.

| (35) | Vissa kosmetiska produkter som inte sköljs av, dvs. sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter, bidrar i liten utsträckning till de totala utsläppen av mikroplaster. På grund av detta och eftersom ett förbud mot mikropartiklar av syntetiska polymerer i dessa produkter skulle kunna påverka kosmetikaindustrin betydligt, ansåg SEAC två ytterligare åtgärder som lämpliga alternativ till förbudet mot utsläppande på marknaden av dessa produkter efter en övergångsperiod på 6 år, i enlighet med vad som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV: antingen lämpliga anvisningar för användning och bortskaffande eller en övergångsperiod som är längre än 6 år. På grund av osäkerheten kring de olika konsekvenserna för industrin och utsläpp kunde SEAC dock inte att avgöra om något av dessa alternativ skulle vara lämpligare än ett förbud och en övergångsperiod på 6 år, såsom föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV. |
| --- | --- |

(35)

Vissa kosmetiska produkter som inte sköljs av, dvs. sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter, bidrar i liten utsträckning till de totala utsläppen av mikroplaster. På grund av detta och eftersom ett förbud mot mikropartiklar av syntetiska polymerer i dessa produkter skulle kunna påverka kosmetikaindustrin betydligt, ansåg SEAC två ytterligare åtgärder som lämpliga alternativ till förbudet mot utsläppande på marknaden av dessa produkter efter en övergångsperiod på 6 år, i enlighet med vad som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV: antingen lämpliga anvisningar för användning och bortskaffande eller en övergångsperiod som är längre än 6 år. På grund av osäkerheten kring de olika konsekvenserna för industrin och utsläpp kunde SEAC dock inte att avgöra om något av dessa alternativ skulle vara lämpligare än ett förbud och en övergångsperiod på 6 år, såsom föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV.

| (36) | SEAC noterade att införandet av riskhanteringsåtgärder för att minska utsläppen från granulatfyllning för användning i konstunderlag för sport sannolikt kommer att medföra betydligt lägre kostnader än att ersätta dem med alternativ. Riskhanteringsåtgärderna skulle dock inte helt eliminera sådana utsläpp, så på lång sikt skulle de vara mindre effektiva än ett förbud. Därför drog SEAC slutsatsen att valet av ett av alternativen endast kunde göras utifrån politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

(36)

SEAC noterade att införandet av riskhanteringsåtgärder för att minska utsläppen från granulatfyllning för användning i konstunderlag för sport sannolikt kommer att medföra betydligt lägre kostnader än att ersätta dem med alternativ. Riskhanteringsåtgärderna skulle dock inte helt eliminera sådana utsläpp, så på lång sikt skulle de vara mindre effektiva än ett förbud. Därför drog SEAC slutsatsen att valet av ett av alternativen endast kunde göras utifrån politiska prioriteringar.

| (37) | SEAC noterade att den information som mottagits under samrådet om SEAC:s utkast till yttrande tyder på att vissa aktörer i leveranskedjan för pellets, flingor och pulver av plast (plastpellets) som omfattas av definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer sannolikt kommer att kunna börja rapportera sin användning tidigare än efter de 36 månader som angavs i dokumentationen enligt bilaga XV, tack vare de ansträngningar som gjorts för att genomföra frivilliga branschinitiativ, däribland Operation Clean Sweep. |
| --- | --- |

(37)

SEAC noterade att den information som mottagits under samrådet om SEAC:s utkast till yttrande tyder på att vissa aktörer i leveranskedjan för pellets, flingor och pulver av plast (plastpellets) som omfattas av definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer sannolikt kommer att kunna börja rapportera sin användning tidigare än efter de 36 månader som angavs i dokumentationen enligt bilaga XV, tack vare de ansträngningar som gjorts för att genomföra frivilliga branschinitiativ, däribland Operation Clean Sweep.

| (38) | Kemikaliemyndighetens forum för informationsutbyte om verkställighet (forumet) rådfrågades under begränsningsförfarandet i enlighet med artikel 77.4 h i förordning (EG) nr 1907/2006 och dess rekommendationer har beaktats. |
| --- | --- |

(38)

Kemikaliemyndighetens forum för informationsutbyte om verkställighet (forumet) rådfrågades under begränsningsförfarandet i enlighet med artikel 77.4 h i förordning (EG) nr 1907/2006 och dess rekommendationer har beaktats.

| (39) | Forumet ansåg att det är tekniskt svårt att mäta mikropartiklar av syntetiska polymerer som är mindre än 0,1 μm och noterade att det lägsta tekniskt uppnåbara gränsvärdet för närvarande är omkring 0,1 μm. Forumet noterade vidare att tillsynsmyndigheterna kan förlita sig på skriftlig bevisning för att visa att ämnet eller blandningen inte innehåller partiklar under 5 mm i koncentrationer över de gränser som fastställs genom begränsningen. I tveksamma fall kan de skriftliga bevisen dock endast verifieras med en giltig fysisk eller analytisk metod, eller båda. Forumet rekommenderade därför att en nedre storleksgräns skulle införas i definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer. Om ingen nedre gräns rekommenderas föreslog forumet att man överväger en tillfällig lösning för genomförandet och verkställandet av begränsningen utifrån vad som är praktiskt möjligt och de analysmetoder som finns tillgängliga. Dessutom rekommenderade forumet en översyn av definitionen efter det att begränsningen trätt i kraft för att återspegla den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(39)

Forumet ansåg att det är tekniskt svårt att mäta mikropartiklar av syntetiska polymerer som är mindre än 0,1 μm och noterade att det lägsta tekniskt uppnåbara gränsvärdet för närvarande är omkring 0,1 μm. Forumet noterade vidare att tillsynsmyndigheterna kan förlita sig på skriftlig bevisning för att visa att ämnet eller blandningen inte innehåller partiklar under 5 mm i koncentrationer över de gränser som fastställs genom begränsningen. I tveksamma fall kan de skriftliga bevisen dock endast verifieras med en giltig fysisk eller analytisk metod, eller båda. Forumet rekommenderade därför att en nedre storleksgräns skulle införas i definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer. Om ingen nedre gräns rekommenderas föreslog forumet att man överväger en tillfällig lösning för genomförandet och verkställandet av begränsningen utifrån vad som är praktiskt möjligt och de analysmetoder som finns tillgängliga. Dessutom rekommenderade forumet en översyn av definitionen efter det att begränsningen trätt i kraft för att återspegla den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (40) | Den 23 februari 2021 lämnade kemikaliemyndigheten yttrandena från RAC och SEAC (23) till kommissionen. |
| --- | --- |

(40)

Den 23 februari 2021 lämnade kemikaliemyndigheten yttrandena från RAC och SEAC (23) till kommissionen.

| (41) | Den 22 april 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett kompletteringsyttrande (24) från RAC till kommissionen. Kommissionen bad RAC att särskilt överväga i) begränsningsalternativen för fyllnadsmaterial för konstunderlag för sport, mot bakgrund av den nyligen offentliggjorda tekniska rapporten från Europeiska standardiseringskommittén (CEN) TR17519, Surfaces for sports areas – Synthetic turf sports facilities – Guidance on how to minimise infill dispersion into the environment, och ii) det undantag för polymerer utan kolatomer som föreslagits av SEAC. RAC upprepade att den helt klart föredrar ett förbud mot utsläppande på marknaden av fyllnadsmaterial för användning i konstgräsplaner. När det gäller undantaget för polymerer utan kolatomer i strukturen konstaterade RAC att det på grund av avsaknaden av relevanta ekotoxicitetsdata inte gick att dra slutsatsen att sådana polymerer i partikelform inte skulle utgöra samma risker som partiklar från polymerer med kolatomer i strukturen. |
| --- | --- |

(41)

Den 22 april 2021 lämnade kemikaliemyndigheten ett kompletteringsyttrande (24) från RAC till kommissionen. Kommissionen bad RAC att särskilt överväga i) begränsningsalternativen för fyllnadsmaterial för konstunderlag för sport, mot bakgrund av den nyligen offentliggjorda tekniska rapporten från Europeiska standardiseringskommittén (CEN) TR17519, Surfaces for sports areas – Synthetic turf sports facilities – Guidance on how to minimise infill dispersion into the environment, och ii) det undantag för polymerer utan kolatomer som föreslagits av SEAC. RAC upprepade att den helt klart föredrar ett förbud mot utsläppande på marknaden av fyllnadsmaterial för användning i konstgräsplaner. När det gäller undantaget för polymerer utan kolatomer i strukturen konstaterade RAC att det på grund av avsaknaden av relevanta ekotoxicitetsdata inte gick att dra slutsatsen att sådana polymerer i partikelform inte skulle utgöra samma risker som partiklar från polymerer med kolatomer i strukturen.

| (42) | Med beaktande av dokumentationen enligt bilaga XV, yttrandena från RAC och SEAC, de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till alternativ anser kommissionen att det uppstår betydande mikroplastföroreningar till följd av användningen av mikropartiklar av syntetiska polymerer som sådana eller avsiktligt förekommande i produkter. Denna förorening utgör en oacceptabel risk för miljön, som måste hanteras på unionsnivå. Det har visats att mikroplastföroreningar är extremt långlivade, praktiskt taget omöjliga att få bort från miljön när de väl har släppts ut och att de ackumuleras successivt i miljön. För att minska utsläppen utan onödigt dröjsmål är det därför nödvändigt att införa en begränsning av utsläppandet på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer som sådana, eller som avsiktligt förekommer i blandningar för att fylla vissa funktioner, till exempel färg, konsistens, volym, vattenabsorption, fluiditet eller värmebeständighet. Beroende på de förväntade samhällsekonomiska effekterna och tillgången till alternativ föreslås särskilda övergångsperioder och undantag för utvalda produktgrupper. |
| --- | --- |

(42)

Med beaktande av dokumentationen enligt bilaga XV, yttrandena från RAC och SEAC, de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till alternativ anser kommissionen att det uppstår betydande mikroplastföroreningar till följd av användningen av mikropartiklar av syntetiska polymerer som sådana eller avsiktligt förekommande i produkter. Denna förorening utgör en oacceptabel risk för miljön, som måste hanteras på unionsnivå. Det har visats att mikroplastföroreningar är extremt långlivade, praktiskt taget omöjliga att få bort från miljön när de väl har släppts ut och att de ackumuleras successivt i miljön. För att minska utsläppen utan onödigt dröjsmål är det därför nödvändigt att införa en begränsning av utsläppandet på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer som sådana, eller som avsiktligt förekommer i blandningar för att fylla vissa funktioner, till exempel färg, konsistens, volym, vattenabsorption, fluiditet eller värmebeständighet. Beroende på de förväntade samhällsekonomiska effekterna och tillgången till alternativ föreslås särskilda övergångsperioder och undantag för utvalda produktgrupper.

| (43) | Det finns belägg för risker för många av de polymerer som omfattas av begränsningen. När det gäller andra polymerer, för vilka det finns färre uppgifter, kan man ändå dra slutsatser om vilken risk de utgör baserat på objektiva kriterier för de mikropartiklar som innehåller eller är belagda med dessa polymerer. Kommissionen anser att grupper av polymerer som delar relevanta fysiska och kemiska egenskaper, partikelstorlek och persistens i miljön bör omfattas av denna begränsning. Detta gör det möjligt att objektivt identifiera de ämnen som omfattas av begränsningen. |
| --- | --- |

(43)

Det finns belägg för risker för många av de polymerer som omfattas av begränsningen. När det gäller andra polymerer, för vilka det finns färre uppgifter, kan man ändå dra slutsatser om vilken risk de utgör baserat på objektiva kriterier för de mikropartiklar som innehåller eller är belagda med dessa polymerer. Kommissionen anser att grupper av polymerer som delar relevanta fysiska och kemiska egenskaper, partikelstorlek och persistens i miljön bör omfattas av denna begränsning. Detta gör det möjligt att objektivt identifiera de ämnen som omfattas av begränsningen.

| (44) | Kommissionen anser det lämpligt att undanta naturliga, nedbrytbara och lösliga polymerer från definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer, eftersom de inte bidrar till risken. Kommissionen anser dessutom att det är motiverat att från begränsningen undanta polymerer utan kolatomer i strukturen, eftersom det inte finns några relevanta ekotoxicitetsdata om huruvida sådana polymerer i partikelform skulle innebära samma risker som partiklar från polymerer med kolatomer i strukturen |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen anser det lämpligt att undanta naturliga, nedbrytbara och lösliga polymerer från definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer, eftersom de inte bidrar till risken. Kommissionen anser dessutom att det är motiverat att från begränsningen undanta polymerer utan kolatomer i strukturen, eftersom det inte finns några relevanta ekotoxicitetsdata om huruvida sådana polymerer i partikelform skulle innebära samma risker som partiklar från polymerer med kolatomer i strukturen

| (45) | Kommissionen anser att mikropartiklar av syntetiska polymerer under 0,1 μm i alla dimensioner utgör en likvärdig eller potentiellt högre risk för miljön än partiklar mellan 0,1 μm och 5 mm i alla dimensioner. Definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer bör därför omfatta polymerer i partiklar eller i partikelbeläggningar under 5 mm i alla dimensioner och fiberliknande partiklar som är mindre än 15 mm långa. Kommissionen håller dock med forumet och SEAC om att identifiering och kvantifiering av partiklar under 0,1 μm i någon dimension, eller 0,3 μm i längd, för närvarande medför analytiska begränsningar eftersom partiklarna är för små. För att säkerställa rättssäkerhet bör, i de fall då tillgängliga analysmetoder eller den dokumentation som åtföljer produkten inte gör det möjligt att fastställa koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer i produkten, den nedre storleksgränsen för dessa mikropartiklar för tillämpningen av begränsningen fastställas till 0,1 μm i alla dimensioner eller 0,3 μm i längd. Detta gränsvärde bör inte längre gälla så snart nya eller bättre metoder blir tillgängliga, som möjliggör identifiering och kvantifiering av mikropartiklar av syntetiska polymerer som mäter mindre än 0,1 μm i alla dimensioner eller 0,3 μm i längd. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen anser att mikropartiklar av syntetiska polymerer under 0,1 μm i alla dimensioner utgör en likvärdig eller potentiellt högre risk för miljön än partiklar mellan 0,1 μm och 5 mm i alla dimensioner. Definitionen av mikropartiklar av syntetiska polymerer bör därför omfatta polymerer i partiklar eller i partikelbeläggningar under 5 mm i alla dimensioner och fiberliknande partiklar som är mindre än 15 mm långa. Kommissionen håller dock med forumet och SEAC om att identifiering och kvantifiering av partiklar under 0,1 μm i någon dimension, eller 0,3 μm i längd, för närvarande medför analytiska begränsningar eftersom partiklarna är för små. För att säkerställa rättssäkerhet bör, i de fall då tillgängliga analysmetoder eller den dokumentation som åtföljer produkten inte gör det möjligt att fastställa koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer i produkten, den nedre storleksgränsen för dessa mikropartiklar för tillämpningen av begränsningen fastställas till 0,1 μm i alla dimensioner eller 0,3 μm i längd. Detta gränsvärde bör inte längre gälla så snart nya eller bättre metoder blir tillgängliga, som möjliggör identifiering och kvantifiering av mikropartiklar av syntetiska polymerer som mäter mindre än 0,1 μm i alla dimensioner eller 0,3 μm i längd.

| (46) | Kommissionen håller med RAC om att endast de polymerer som bryts ned i flera delar av miljön bör undantas från begränsningens tillämpningsområde. Det är allmänt vedertaget att ett positivt resultat i någon av screeningtestmetoderna i grupperna 1–3 innebär nedbrytbarhet i alla delar av miljön. Kommissionen anser därför att det är tillräckligt att använda någon av dessa testmetoder för att påvisa nedbrytbarhet vid tillämpningen av begränsningen. Å andra sidan är det osäkert om en polymer som klarar ett test i grupp 4 eller 5 i en del av miljön skulle brytas ned på liknande sätt i ett annat delområde. Kommissionen anser därför att en polymer måste klara testerna i tre delar av miljön för att undantas från begränsningens tillämpningsområde när testmetoder i grupp 4 eller 5 används. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen håller med RAC om att endast de polymerer som bryts ned i flera delar av miljön bör undantas från begränsningens tillämpningsområde. Det är allmänt vedertaget att ett positivt resultat i någon av screeningtestmetoderna i grupperna 1–3 innebär nedbrytbarhet i alla delar av miljön. Kommissionen anser därför att det är tillräckligt att använda någon av dessa testmetoder för att påvisa nedbrytbarhet vid tillämpningen av begränsningen. Å andra sidan är det osäkert om en polymer som klarar ett test i grupp 4 eller 5 i en del av miljön skulle brytas ned på liknande sätt i ett annat delområde. Kommissionen anser därför att en polymer måste klara testerna i tre delar av miljön för att undantas från begränsningens tillämpningsområde när testmetoder i grupp 4 eller 5 används.

| (47) | För att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen när det gäller nedbrytning och löslighet av polymerer, inklusive nya testmetoder som särskilt utvecklats för att bedöma nedbrytbarheten eller lösligheten hos mikropartiklar av syntetiska polymerer, kan det bli nödvändigt att se över de standardiserade testmetoderna och kriterierna för godkännande för att påvisa nedbrytbarhet eller löslighet. |
| --- | --- |

(47)

För att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen när det gäller nedbrytning och löslighet av polymerer, inklusive nya testmetoder som särskilt utvecklats för att bedöma nedbrytbarheten eller lösligheten hos mikropartiklar av syntetiska polymerer, kan det bli nödvändigt att se över de standardiserade testmetoderna och kriterierna för godkännande för att påvisa nedbrytbarhet eller löslighet.

| (48) | Genom att mikropartiklar av syntetiska polymerer används i jordbruks- och trädgårdsprodukter, till exempel för att kontrollera utsläpp av gödselmedel eller växtskyddsmedel eller vattenflödet mellan gödselmedel och jord, minskar mängden verksamma ämnen som används på mark och växter. Samtidigt begränsas verksamhetsutövarens exponering för sådana potentiellt giftiga produkter och produkternas miljöpåverkan. Det är nödvändigt att främja utvecklingen av miljömässigt hållbara alternativ som gör det möjligt för dessa gynnsamma tillämpningar att bli ”mikroplastfria” och stanna kvar på marknaden. SEAC ansåg att de föreslagna åtgärderna för jordbruks- och trädgårdsprodukter endast skulle vara lämpliga om nedbrytbara alternativ med åtminstone liknande funktion blir tillgängliga på medellång sikt. Slutligen fastställs redan i förordning (EU) 2019/1009 allmänna principer för bedömning av nedbrytbarhet för polymerer i EU-gödselprodukter. Därför anser kommissionen att det är motiverat att fastställa särskilda villkor och kriterier för att testa nedbrytbarheten hos polymerer i andra produkter för jordbruks- och trädgårdstillämpningar än EU-gödselprodukter, såsom gödselprodukter som inte är CE-märkta när de tillhandahålls på marknaden, för att säkerställa överensstämmelse med testvillkoren i förordning (EU) 2019/1009 och främja utvecklingen av alternativ. |
| --- | --- |

(48)

Genom att mikropartiklar av syntetiska polymerer används i jordbruks- och trädgårdsprodukter, till exempel för att kontrollera utsläpp av gödselmedel eller växtskyddsmedel eller vattenflödet mellan gödselmedel och jord, minskar mängden verksamma ämnen som används på mark och växter. Samtidigt begränsas verksamhetsutövarens exponering för sådana potentiellt giftiga produkter och produkternas miljöpåverkan. Det är nödvändigt att främja utvecklingen av miljömässigt hållbara alternativ som gör det möjligt för dessa gynnsamma tillämpningar att bli ”mikroplastfria” och stanna kvar på marknaden. SEAC ansåg att de föreslagna åtgärderna för jordbruks- och trädgårdsprodukter endast skulle vara lämpliga om nedbrytbara alternativ med åtminstone liknande funktion blir tillgängliga på medellång sikt. Slutligen fastställs redan i förordning (EU) 2019/1009 allmänna principer för bedömning av nedbrytbarhet för polymerer i EU-gödselprodukter. Därför anser kommissionen att det är motiverat att fastställa särskilda villkor och kriterier för att testa nedbrytbarheten hos polymerer i andra produkter för jordbruks- och trädgårdstillämpningar än EU-gödselprodukter, såsom gödselprodukter som inte är CE-märkta när de tillhandahålls på marknaden, för att säkerställa överensstämmelse med testvillkoren i förordning (EU) 2019/1009 och främja utvecklingen av alternativ.

| (49) | Kommissionen anser att de riskhanteringsåtgärder som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, med ändringar från RAC och SEAC, är relevanta för att hantera den identifierade risken. Kommissionen anser dock att beslutet om vilken av dessa riskhanteringsåtgärder som är lämpligast för att hantera den identifierade risken med beaktande av åtgärdernas samhällsekonomiska effekter, inbegripet beaktandet av särskilda undantag eller övergångsperioder, bör fattas från fall till fall i de olika tillämpningarna. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen anser att de riskhanteringsåtgärder som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, med ändringar från RAC och SEAC, är relevanta för att hantera den identifierade risken. Kommissionen anser dock att beslutet om vilken av dessa riskhanteringsåtgärder som är lämpligast för att hantera den identifierade risken med beaktande av åtgärdernas samhällsekonomiska effekter, inbegripet beaktandet av särskilda undantag eller övergångsperioder, bör fattas från fall till fall i de olika tillämpningarna.

| (50) | Avloppsslam och kompost behöver inte uttryckligen uteslutas från tillämpningsområdet i enlighet med det som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV och yttrandena från RAC och SEAC, eftersom mikropartiklarna av syntetiska polymerer i dessa produkter inte förekommer avsiktligt och därför inte omfattas av denna förordning. Å andra sidan bör livsmedel och foder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (25) undantas från tillämpningsområdet för att förhindra dubbelreglering. |
| --- | --- |

(50)

Avloppsslam och kompost behöver inte uttryckligen uteslutas från tillämpningsområdet i enlighet med det som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV och yttrandena från RAC och SEAC, eftersom mikropartiklarna av syntetiska polymerer i dessa produkter inte förekommer avsiktligt och därför inte omfattas av denna förordning. Å andra sidan bör livsmedel och foder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (25) undantas från tillämpningsområdet för att förhindra dubbelreglering.

| (51) | När det gäller inkapsling av doftämnen anser kommissionen att 6 år är den lämpligaste övergångsperioden eftersom det kommer att ge industrin tillräckligt med tid för att se över alla produkter där det för närvarande inte finns några alternativ. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller inkapsling av doftämnen anser kommissionen att 6 år är den lämpligaste övergångsperioden eftersom det kommer att ge industrin tillräckligt med tid för att se över alla produkter där det för närvarande inte finns några alternativ.

| (52) | Den förväntade kostnaden för att ändra sammansättningen av sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter som svar på den föreslagna begränsningen är högre än för andra kosmetiska produkter som lämnas kvar. Med tanke på att sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter står för en jämförelsevis lägre andel av de totala utsläppen anser kommissionen att en övergångsperiod på 12 år för förbudet mot utsläppande på marknaden av sådana produkter är motiverad för att säkerställa tillräckligt med tid för att ta fram lämpliga alternativ och begränsa industrins kostnader. För att uppmuntra ersättning av mikropartiklar av syntetiska polymerer i sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter före övergångsperiodens utgång bör dock alla sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter som fortfarande innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer ha en märkning som informerar konsumenterna om detta från och med den 17 oktober 2031. För att undvika produktåterkallelser och onödiga bördor för leverantörer bör leverantörerna inte vara skyldiga att tillhandahålla ovannämnda märkning på produkter som redan har släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2031 under en viss ytterligare period. |
| --- | --- |

(52)

Den förväntade kostnaden för att ändra sammansättningen av sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter som svar på den föreslagna begränsningen är högre än för andra kosmetiska produkter som lämnas kvar. Med tanke på att sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter står för en jämförelsevis lägre andel av de totala utsläppen anser kommissionen att en övergångsperiod på 12 år för förbudet mot utsläppande på marknaden av sådana produkter är motiverad för att säkerställa tillräckligt med tid för att ta fram lämpliga alternativ och begränsa industrins kostnader. För att uppmuntra ersättning av mikropartiklar av syntetiska polymerer i sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter före övergångsperiodens utgång bör dock alla sminkprodukter, läpprodukter och nagelprodukter som fortfarande innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer ha en märkning som informerar konsumenterna om detta från och med den 17 oktober 2031. För att undvika produktåterkallelser och onödiga bördor för leverantörer bör leverantörerna inte vara skyldiga att tillhandahålla ovannämnda märkning på produkter som redan har släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2031 under en viss ytterligare period.

| (53) | När det gäller granulatfyllning för användning i konstunderlag för sport anser kommissionen att det är motiverat att förlänga övergångsperioden för förbudet mot utsläppande på marknaden till 8 år för att säkerställa att ett större antal befintliga konstunderlag för sport där denna produkt ingår kan användas till de blir uttjänta innan de måste ersättas. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller granulatfyllning för användning i konstunderlag för sport anser kommissionen att det är motiverat att förlänga övergångsperioden för förbudet mot utsläppande på marknaden till 8 år för att säkerställa att ett större antal befintliga konstunderlag för sport där denna produkt ingår kan användas till de blir uttjänta innan de måste ersättas.

| (54) | När det gäller riskhanteringsåtgärder som kräver tillhandahållande av anvisningar för användning och bortskaffande är det motiverat att fastställa en övergångsperiod som är längre än 24 månader för leverantörer av produkter för in vitro-diagnostik som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer, så att informationen om lämpligt bortskaffande av sådana mikropartiklar kan spridas nedåt i distributionskedjan och, vid ändring av bipacksedeln eller förpackningen, tillräckligt med tid för att vid behov få nödvändiga lagstadgade godkännanden. Dessutom anser kommissionen att man bör beakta den senaste tekniska utvecklingen inom elektronisk märkning och den utbredda användningen av mobila elektroniska apparater. Begränsningen bör därför möjliggöra digital tillgång till anvisningar för användning och bortskaffande i elektroniskt format som ytterligare ett sätt att tillhandahålla information. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller riskhanteringsåtgärder som kräver tillhandahållande av anvisningar för användning och bortskaffande är det motiverat att fastställa en övergångsperiod som är längre än 24 månader för leverantörer av produkter för in vitro-diagnostik som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer, så att informationen om lämpligt bortskaffande av sådana mikropartiklar kan spridas nedåt i distributionskedjan och, vid ändring av bipacksedeln eller förpackningen, tillräckligt med tid för att vid behov få nödvändiga lagstadgade godkännanden. Dessutom anser kommissionen att man bör beakta den senaste tekniska utvecklingen inom elektronisk märkning och den utbredda användningen av mobila elektroniska apparater. Begränsningen bör därför möjliggöra digital tillgång till anvisningar för användning och bortskaffande i elektroniskt format som ytterligare ett sätt att tillhandahålla information.

| (55) | I direktiv 2001/83/EG och förordning (EU) 2019/6 föreskrivs att anvisningar för användning och bortskaffande av humanläkemedel respektive veterinärmedicinska läkemedel finns på läkemedlets förpackning eller bipacksedel. Kommissionen anser därför inte att det är nödvändigt att införa ytterligare krav på anvisningar för användning och bortskaffande av humanläkemedel eller veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(55)

I direktiv 2001/83/EG och förordning (EU) 2019/6 föreskrivs att anvisningar för användning och bortskaffande av humanläkemedel respektive veterinärmedicinska läkemedel finns på läkemedlets förpackning eller bipacksedel. Kommissionen anser därför inte att det är nödvändigt att införa ytterligare krav på anvisningar för användning och bortskaffande av humanläkemedel eller veterinärmedicinska läkemedel.

| (56) | När det gäller de rapporteringskrav som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, med ändringar från RAC och SEAC, anser kommissionen att de kommer att bidra till övervakningen av hur effektiva anvisningarna för användning och bortskaffande är och kommer att förbättra de faktaunderlag som finns tillgängliga för riskhantering av de användningar som är undantagna från förbudet mot utsläppande på marknaden. Kommissionen anser vidare att det är nödvändigt att inkludera en hänvisning till tillämpliga undantag i den information som rapporteras till kemikaliemyndigheten för att underlätta genomförandet utan att lägga ytterligare bördor på industrin. Dessutom bör tillverkare och industriella nedströmsanvändare uppskatta och rapportera sina egna utsläpp. För att säkerställa att alla utsläpp längs leveranskedjan övervakas och rapporteras utan att det utgör en orimlig börda för slutanvändarna bör de leverantörer av produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer som för första gången släpper ut dessa produkter på marknaden till yrkesmässiga användare och allmänheten också uppskatta, utöver sina egna utsläpp, utsläppen nedströms från den tidpunkt då produkten släpps ut på marknaden till den tidpunkt då den bortskaffas efter slutanvändningen och rapportera de totala utsläppen till kemikaliemyndigheten. För att säkerställa att den rapporterade informationen används optimalt och göra det lättare att kontrollera efterlevnaden bör sådan information göras tillgänglig för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller de rapporteringskrav som föreslås i dokumentationen enligt bilaga XV, med ändringar från RAC och SEAC, anser kommissionen att de kommer att bidra till övervakningen av hur effektiva anvisningarna för användning och bortskaffande är och kommer att förbättra de faktaunderlag som finns tillgängliga för riskhantering av de användningar som är undantagna från förbudet mot utsläppande på marknaden. Kommissionen anser vidare att det är nödvändigt att inkludera en hänvisning till tillämpliga undantag i den information som rapporteras till kemikaliemyndigheten för att underlätta genomförandet utan att lägga ytterligare bördor på industrin. Dessutom bör tillverkare och industriella nedströmsanvändare uppskatta och rapportera sina egna utsläpp. För att säkerställa att alla utsläpp längs leveranskedjan övervakas och rapporteras utan att det utgör en orimlig börda för slutanvändarna bör de leverantörer av produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer som för första gången släpper ut dessa produkter på marknaden till yrkesmässiga användare och allmänheten också uppskatta, utöver sina egna utsläpp, utsläppen nedströms från den tidpunkt då produkten släpps ut på marknaden till den tidpunkt då den bortskaffas efter slutanvändningen och rapportera de totala utsläppen till kemikaliemyndigheten. För att säkerställa att den rapporterade informationen används optimalt och göra det lättare att kontrollera efterlevnaden bör sådan information göras tillgänglig för medlemsstaterna.

| (57) | Plastpellets är en stor industriell källa till mikroplast i miljön. I leveranskedjan för plastpellets håller det redan på att införas frivilliga initiativ, som kommer att omfatta rapportering, för att minimera utsläpp av pellets. Mot denna bakgrund anser kommissionen det motiverat med en övergångsperiod på 24 månader för rapporteringskrav för denna sektor. |
| --- | --- |

(57)

Plastpellets är en stor industriell källa till mikroplast i miljön. I leveranskedjan för plastpellets håller det redan på att införas frivilliga initiativ, som kommer att omfatta rapportering, för att minimera utsläpp av pellets. Mot denna bakgrund anser kommissionen det motiverat med en övergångsperiod på 24 månader för rapporteringskrav för denna sektor.

| (58) | För att undvika dubbelrapportering bör endast den första aktören i leveranskedjan lämna den information som krävs till kemikaliemyndigheten om det finns mer än en aktör i leveranskedjan som släpper ut samma produkt som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer på marknaden. |
| --- | --- |

(58)

För att undvika dubbelrapportering bör endast den första aktören i leveranskedjan lämna den information som krävs till kemikaliemyndigheten om det finns mer än en aktör i leveranskedjan som släpper ut samma produkt som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer på marknaden.

| (59) | För att underlätta tillämpningen av denna begränsning bör de tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare som använder produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer på begäran förse de behöriga myndigheterna med specifik information som gör det möjligt att entydigt identifiera de polymerer som omfattas av begränsningen som ingår i deras produkter och dessa polymerers funktion i produkten. Dessutom bör de tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare som hävdar att vissa polymerer i deras produkter inte ingår i beteckningen mikropartiklar av syntetiska polymerer på grund av nedbrytbarhet eller löslighet lämna information som styrker dessa egenskaper till de behöriga myndigheterna på myndigheternas begäran. De industriella nedströmsanvändare som inte har den begärda informationen bör först begära den från sina leverantörer. För att skydda sekretessen för kommersiell information bör leverantörer som inte vill dela den begärda informationen med industriella nedströmsanvändare ha rätt att lämna den direkt till den behöriga myndighet som begär informationen. |
| --- | --- |

(59)

För att underlätta tillämpningen av denna begränsning bör de tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare som använder produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer på begäran förse de behöriga myndigheterna med specifik information som gör det möjligt att entydigt identifiera de polymerer som omfattas av begränsningen som ingår i deras produkter och dessa polymerers funktion i produkten. Dessutom bör de tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare som hävdar att vissa polymerer i deras produkter inte ingår i beteckningen mikropartiklar av syntetiska polymerer på grund av nedbrytbarhet eller löslighet lämna information som styrker dessa egenskaper till de behöriga myndigheterna på myndigheternas begäran. De industriella nedströmsanvändare som inte har den begärda informationen bör först begära den från sina leverantörer. För att skydda sekretessen för kommersiell information bör leverantörer som inte vill dela den begärda informationen med industriella nedströmsanvändare ha rätt att lämna den direkt till den behöriga myndighet som begär informationen.

| (60) | För att förhindra onödiga produktåterkallanden och minska avfall är det nödvändigt att föreskriva att mikropartiklar av syntetiska polymerer, som sådana eller i blandningar, som har släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2023 får fortsätta att släppas ut på marknaden. Denna regel gäller inte för användning av de mikropartiklar av syntetiska polymerer som omfattas av övergångsperioder. |
| --- | --- |

(60)

För att förhindra onödiga produktåterkallanden och minska avfall är det nödvändigt att föreskriva att mikropartiklar av syntetiska polymerer, som sådana eller i blandningar, som har släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2023 får fortsätta att släppas ut på marknaden. Denna regel gäller inte för användning av de mikropartiklar av syntetiska polymerer som omfattas av övergångsperioder.

| (61) | Förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(61)

Förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (62) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(62)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 396, 30.12.2006. s. 1.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/sv/pdf/.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf.

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018) 28 final).

4

En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final).

5

Den europeiska gröna given

(6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020) 98 final).

6

En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa

(7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Vägen till en frisk planet för alla EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark (COM(2021) 400 final).

7

Vägen till en frisk planet för alla EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark

(8)  Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (P8_TA(2018) 352).

8

(9)  Kommissionens begäran av den 9 november 2017 om att Europeiska kemikaliemyndigheten ska utarbeta ett begränsningsförslag som uppfyller kraven i bilaga XVII till Reach-förordningen, https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9.

9

(10)  Begränsningsrapport enligt bilaga XV, https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720. Bilaga till begränsningsrapporten enligt bilaga XV,

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  Europeiska kemikaliemyndigheten (2020), ”
  Background Document to the Opinion on the Annex XV report proposing restrictions on intentionally added microplastics
  ”, https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b.

11

Background Document to the Opinion on the Annex XV report proposing restrictions on intentionally added microplastics

(12)  Kommissionens beslut (EU) 2017/848 av den 17 maj 2017 om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU (EUT L 125, 18.5.2017, s. 43).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

13

(14)  Kommissionens rekommendation av den 10 juni 2022 om definitionen av nanomaterial (C(2022) 3689) (EUT C 229, 14.6.2022, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (EUT L 170, 25.6.2019, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089.

22

(23)  Riskbedömningskommittén och kommittén för samhällsekonomisk analys, ”
  Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally-added microplastics of 10 December 2020

  ”, https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366.

23

Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally-added microplastics of 10 December 2020

(24)  Riskbedömningskommittén, ”
  Opinion related to the request by the Executive Director of ECHA under Art. 77(3)(c) of REACH to prepare a supplementary opinion on: CEN technical report 17519 on risk management measures for artificial pitches and the ESTC study on their effectiveness and the proposed derogation for polymers without carbon atoms in their structure
  ”, https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726.

24

Opinion related to the request by the Executive Director of ECHA under Art. 77(3)(c) of REACH to prepare a supplementary opinion on: CEN technical report 17519 on risk management measures for artificial pitches and the ESTC study on their effectiveness and the proposed derogation for polymers without carbon atoms in their structure

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

25

---

BILAGA

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande post ska läggas till:












  ”78. | Mikropartiklar av syntetiska polymerer:
  Fasta polymerer som uppfyller båda följande villkor:






  a) | Ingår i partiklar och utgör minst 1 viktprocent av dessa partiklar, eller utgör en heltäckande ytbeläggning på partiklar. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Följande post ska läggas till:

”78.

Mikropartiklar av syntetiska polymerer:

Fasta polymerer som uppfyller båda följande villkor:

a)

Ingår i partiklar och utgör minst 1 viktprocent av dessa partiklar, eller utgör en heltäckande ytbeläggning på partiklar.

| b) | Minst 1 viktprocent av de partiklar som avses i led a uppfyller något av följande villkor:






  i) | Partiklarnas dimensioner mäter högst 5 mm vardera. |
| --- | --- | --- |

b)

Minst 1 viktprocent av de partiklar som avses i led a uppfyller något av följande villkor:

i)

Partiklarnas dimensioner mäter högst 5 mm vardera.

| ii) | Partiklarna är högst 15 mm långa och förhållandet mellan längd och diameter är större än 3. |
| --- | --- |

ii)

Partiklarna är högst 15 mm långa och förhållandet mellan längd och diameter är större än 3.

Följande polymerer är undantagna från denna beteckning:

| a) | Polymerer som är resultatet av en polymerisering som ägt rum i naturen, oberoende av extraktionsprocessen och som inte har modifierats kemiskt. |
| --- | --- |

a)

Polymerer som är resultatet av en polymerisering som ägt rum i naturen, oberoende av extraktionsprocessen och som inte har modifierats kemiskt.

| b) | Polymerer som är nedbrytbara i enlighet med tillägg 15. |
| --- | --- |

b)

Polymerer som är nedbrytbara i enlighet med tillägg 15.

| c) | Polymerer som har en löslighet på mer än 2 g/l i enlighet med tillägg 16. |
| --- | --- |

c)

Polymerer som har en löslighet på mer än 2 g/l i enlighet med tillägg 16.

| d) | Polymerer som inte innehåller kolatomer i sin kemiska struktur. |
| --- | --- |

d)

Polymerer som inte innehåller kolatomer i sin kemiska struktur.

| 1. | Får inte släppas ut på marknaden som ämnen som sådana eller, om mikropartiklarna av syntetiska polymerer används som beståndsdel för att ge en viss egenskap, i blandningar i en koncentration som är lika med eller högre än 0,01 viktprocent. |
| --- | --- |

1.

Får inte släppas ut på marknaden som ämnen som sådana eller, om mikropartiklarna av syntetiska polymerer används som beståndsdel för att ge en viss egenskap, i blandningar i en koncentration som är lika med eller högre än 0,01 viktprocent.

| 2. | I denna post gäller följande definitioner:






  a) | partikel: mycket litet stycke materia, annat än enskilda molekyler, med definierade fysiska gränser. |
| --- | --- | --- |

2.

I denna post gäller följande definitioner:

a)

partikel: mycket litet stycke materia, annat än enskilda molekyler, med definierade fysiska gränser.

| b) | fast: ämne eller blandning som inte är en vätska eller gas. |
| --- | --- |

b)

fast: ämne eller blandning som inte är en vätska eller gas.

| c) | gas: ämne eller blandning som vid 50 °C har ett ångtryck på över 300 kPa (absolut) eller är fullständigt gasformigt vid 20 °C vid ett normaltryck på 101,3 kPa. |
| --- | --- |

c)

gas: ämne eller blandning som vid 50 °C har ett ångtryck på över 300 kPa (absolut) eller är fullständigt gasformigt vid 20 °C vid ett normaltryck på 101,3 kPa.

| d) | vätska: ämne eller blandning som uppfyller ett eller flera av följande villkor:






  i) | Vid 50 °C har ett ångtryck på högst 300 kPa, som inte är fullständigt gasformigt vid 20 °C och vid ett normaltryck på 101,3 kPa och som har en smältpunkt eller initial smältpunkt på högst 20 °C vid ett normaltryck på 101,3 kPa. |
| --- | --- | --- |

d)

vätska: ämne eller blandning som uppfyller ett eller flera av följande villkor:

i)

Vid 50 °C har ett ångtryck på högst 300 kPa, som inte är fullständigt gasformigt vid 20 °C och vid ett normaltryck på 101,3 kPa och som har en smältpunkt eller initial smältpunkt på högst 20 °C vid ett normaltryck på 101,3 kPa.

| ii) | Uppfyller kriterierna i ASTM D 4359–90 Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid. |
| --- | --- |

ii)

Uppfyller kriterierna i ASTM D 4359–90 Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid.

| iii) | Klarar det test för bestämning av fluiditet (penetrometertest) som beskrivs i del 2 kapitel 2.3.4 i bilaga A till överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR) som ingicks i Genève den 30 september 1957. |
| --- | --- |

iii)

Klarar det test för bestämning av fluiditet (penetrometertest) som beskrivs i del 2 kapitel 2.3.4 i bilaga A till överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR) som ingicks i Genève den 30 september 1957.

| e) | sminkprodukt: ämne eller blandning som är avsedd att komma i kontakt med särskilda yttre delar av människokroppen (epidermis, ögonbryn och ögonfransar) enbart eller huvudsakligen i syfte att ändra deras utseende. |
| --- | --- |

e)

sminkprodukt: ämne eller blandning som är avsedd att komma i kontakt med särskilda yttre delar av människokroppen (epidermis, ögonbryn och ögonfransar) enbart eller huvudsakligen i syfte att ändra deras utseende.

| 3. | Om koncentrationen av de mikropartiklar av syntetiska polymerer som omfattas av denna post inte kan bestämmas med hjälp av tillgängliga analysmetoder eller åtföljande dokumentation ska, för att kontrollera överensstämmelsen med den koncentrationsgräns som avses i punkt 1, endast partiklar av minst följande storlek beaktas:






  a) | 0,1 μm i en dimension, för partiklar där alla dimensioner mäter högst 5 mm vardera. |
| --- | --- | --- |

3.

Om koncentrationen av de mikropartiklar av syntetiska polymerer som omfattas av denna post inte kan bestämmas med hjälp av tillgängliga analysmetoder eller åtföljande dokumentation ska, för att kontrollera överensstämmelsen med den koncentrationsgräns som avses i punkt 1, endast partiklar av minst följande storlek beaktas:

a)

0,1 μm i en dimension, för partiklar där alla dimensioner mäter högst 5 mm vardera.

| b) | 0,3 μm i längd för partiklar som är högst 15 mm långa, och har ett förhållande mellan längd och diameter som är större än 3. |
| --- | --- |

b)

0,3 μm i längd för partiklar som är högst 15 mm långa, och har ett förhållande mellan längd och diameter som är större än 3.

| 4. | Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av






  a) | mikropartiklar av syntetiska polymerer, som ämnen som sådana eller i blandningar, för användning i industrianläggningar, |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av

a)

mikropartiklar av syntetiska polymerer, som ämnen som sådana eller i blandningar, för användning i industrianläggningar,

| b) | läkemedel som omfattas av direktiv 2001/83/EG och veterinärmedicinska läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (*1), |
| --- | --- |

b)

läkemedel som omfattas av direktiv 2001/83/EG och veterinärmedicinska läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (*1),

| c) | EU-gödselprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (*2), |
| --- | --- |

c)

EU-gödselprodukter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (*2),

| d) | livsmedelstillsatser som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (*3), |
| --- | --- |

d)

livsmedelstillsatser som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (*3),

| e) | produkter för in vitro-diagnostik, inbegripet produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746 (*4), |
| --- | --- |

e)

produkter för in vitro-diagnostik, inbegripet produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746 (*4),

| f) | livsmedel i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002, som inte omfattas av led d i denna punkt, och foder enligt definitionen i artikel 3.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

f)

livsmedel i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002, som inte omfattas av led d i denna punkt, och foder enligt definitionen i artikel 3.4 i den förordningen.

| 5. | Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av följande mikropartiklar av syntetiska polymerer, som ämnen som sådana eller i blandningar:






  a) | Mikropartiklar av syntetiska polymerer som innesluts med tekniska metoder så att utsläpp till miljön förhindras när de används i enlighet med anvisningen under den avsedda slutanvändningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av följande mikropartiklar av syntetiska polymerer, som ämnen som sådana eller i blandningar:

a)

Mikropartiklar av syntetiska polymerer som innesluts med tekniska metoder så att utsläpp till miljön förhindras när de används i enlighet med anvisningen under den avsedda slutanvändningen.

| b) | Mikropartiklar av syntetiska polymerer vars fysiska egenskaper ändras permanent under avsedd slutanvändning på ett sådant sätt att polymeren inte längre omfattas av tillämpningsområdet för denna post. |
| --- | --- |

b)

Mikropartiklar av syntetiska polymerer vars fysiska egenskaper ändras permanent under avsedd slutanvändning på ett sådant sätt att polymeren inte längre omfattas av tillämpningsområdet för denna post.

| c) | Mikropartiklar av syntetiska polymerer som är permanent inneslutna i en fast matris under avsedd slutanvändning. |
| --- | --- |

c)

Mikropartiklar av syntetiska polymerer som är permanent inneslutna i en fast matris under avsedd slutanvändning.

| 6. | Punkt 1 ska tillämpas på användningarna nedan enligt följande:






  a) | Från och med den 17 oktober 2029 för mikropartiklar av syntetiska polymerer för användning vid inkapsling av doftämnen. |
| --- | --- | --- |

6.

Punkt 1 ska tillämpas på användningarna nedan enligt följande:

a)

Från och med den 17 oktober 2029 för mikropartiklar av syntetiska polymerer för användning vid inkapsling av doftämnen.

| b) | Från och med den 17 oktober 2027 för produkter som sköljs av enligt definitionen i punkt 1 a i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, såvida inte sådana produkter omfattas av led a i den här punkten eller innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer som används som slipmedel, dvs. för att exfoliera, polera eller rengöra (mikrokorn). |
| --- | --- |

b)

Från och med den 17 oktober 2027 för produkter som sköljs av enligt definitionen i punkt 1 a i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, såvida inte sådana produkter omfattas av led a i den här punkten eller innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer som används som slipmedel, dvs. för att exfoliera, polera eller rengöra (mikrokorn).

| c) | Från och med den 17 oktober 2035 för läpprodukter enligt definitionen i punkt 1 e i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, nagelprodukter enligt definitionen i punkt 1 g i inledningen till bilagorna II–VI till den förordningen samt sminkprodukter som omfattas av den förordningen, såvida inte sådana produkter omfattas av led a eller b i denna punkt eller innehåller mikrokorn. |
| --- | --- |

c)

Från och med den 17 oktober 2035 för läpprodukter enligt definitionen i punkt 1 e i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, nagelprodukter enligt definitionen i punkt 1 g i inledningen till bilagorna II–VI till den förordningen samt sminkprodukter som omfattas av den förordningen, såvida inte sådana produkter omfattas av led a eller b i denna punkt eller innehåller mikrokorn.

| d) | Från och med den 17 oktober 2029 för produkter som lämnas kvar enligt definitionen i punkt 1 b i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, såvida inte sådana produkter omfattas av led a eller c i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

Från och med den 17 oktober 2029 för produkter som lämnas kvar enligt definitionen i punkt 1 b i inledningen till bilagorna II–VI till förordning (EG) nr 1223/2009, såvida inte sådana produkter omfattas av led a eller c i denna punkt.

| e) | Från och med den 17 oktober 2028 för tvätt- och rengöringsmedel enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 648/2004, vaxer, polermedel och luftvårdsprodukter, såvida inte dessa produkter omfattas av led a i denna punkt eller innehåller mikrokorn. |
| --- | --- |

e)

Från och med den 17 oktober 2028 för tvätt- och rengöringsmedel enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 648/2004, vaxer, polermedel och luftvårdsprodukter, såvida inte dessa produkter omfattas av led a i denna punkt eller innehåller mikrokorn.

| f) | Från och med den 17 oktober 2029 för produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (*5), såvida inte dessa produkter innehåller mikrokorn. |
| --- | --- |

f)

Från och med den 17 oktober 2029 för produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (*5), såvida inte dessa produkter innehåller mikrokorn.

| g) | Från och med den 17 oktober 2028 för gödselprodukter enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1009, som inte omfattas av den förordningen. |
| --- | --- |

g)

Från och med den 17 oktober 2028 för gödselprodukter enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1009, som inte omfattas av den förordningen.

| h) | Från och med den 17 oktober 2031 för växtskyddsmedel i den mening som avses i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (*6), utsäde som behandlats med sådana medel och biocidprodukter enligt definitionen i artikel 3.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (*7). |
| --- | --- |

h)

Från och med den 17 oktober 2031 för växtskyddsmedel i den mening som avses i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (*6), utsäde som behandlats med sådana medel och biocidprodukter enligt definitionen i artikel 3.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (*7).

| i) | Från och med den 17 oktober 2028 för de produkter avsedda för jordbruks- och trädgårdsbruk som inte omfattas av led g eller h. |
| --- | --- |

i)

Från och med den 17 oktober 2028 för de produkter avsedda för jordbruks- och trädgårdsbruk som inte omfattas av led g eller h.

| j) | Från och med den 17 oktober 2031 för granulatfyllning för användning i konstgjorda underlag för sport. |
| --- | --- |

j)

Från och med den 17 oktober 2031 för granulatfyllning för användning i konstgjorda underlag för sport.

| 7. | Från och med den 17 oktober 2025 ska leverantörer av mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkt 4 a tillhandahålla följande information:






  a) | Anvisningar för användning och bortskaffande som förklarar för industriella nedströmsanvändare hur man förhindrar utsläpp av mikropartiklar av syntetiska polymerer i miljön. |
| --- | --- | --- |

7.

Från och med den 17 oktober 2025 ska leverantörer av mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkt 4 a tillhandahålla följande information:

a)

Anvisningar för användning och bortskaffande som förklarar för industriella nedströmsanvändare hur man förhindrar utsläpp av mikropartiklar av syntetiska polymerer i miljön.

| b) | Följande förklaring: ’De levererade mikropartiklarna av syntetiska polymerer omfattas av de villkor som fastställs i post 78 i bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006.’ |
| --- | --- |

b)

Följande förklaring: ’De levererade mikropartiklarna av syntetiska polymerer omfattas av de villkor som fastställs i post 78 i bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006.’

| c) | Uppgifter om mängden eller, i förekommande fall, koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer i ämnet eller blandningen. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om mängden eller, i förekommande fall, koncentrationen av mikropartiklar av syntetiska polymerer i ämnet eller blandningen.

| d) | Allmän information om vilka polymerer som ingår i ämnet eller blandningen som gör att tillverkare, industriella nedströmsanvändare och andra leverantörer att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med punkterna 11 och 12. |
| --- | --- |

d)

Allmän information om vilka polymerer som ingår i ämnet eller blandningen som gör att tillverkare, industriella nedströmsanvändare och andra leverantörer att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med punkterna 11 och 12.

| 8. | Från och med den 17 oktober 2026 för de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkt 4 e, och från och med den 17 oktober 2025 för de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkterna 4 d och 5, ska leverantörer av dessa produkter tillhandahålla yrkesmässiga användare och allmänheten med anvisningar för användning och bortskaffande med en förklaring för hur man förhindrar utsläpp av mikropartiklar av syntetiska polymerer i miljön. |
| --- | --- |

8.

Från och med den 17 oktober 2026 för de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkt 4 e, och från och med den 17 oktober 2025 för de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkterna 4 d och 5, ska leverantörer av dessa produkter tillhandahålla yrkesmässiga användare och allmänheten med anvisningar för användning och bortskaffande med en förklaring för hur man förhindrar utsläpp av mikropartiklar av syntetiska polymerer i miljön.

| 9. | Från och med den 17 oktober 2031 till och med den 16 oktober 2035 ska leverantörer av de produkter som avses i punkt 6 c innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer tillhandahålla följande märkning: ’Den här produkten innehåller mikroplast.’ Produkter som släpptes ut på marknaden före den 17 oktober 2031 behöver dock inte ha denna märkning förrän den 17 december 2031. |
| --- | --- |

9.

Från och med den 17 oktober 2031 till och med den 16 oktober 2035 ska leverantörer av de produkter som avses i punkt 6 c innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer tillhandahålla följande märkning: ’Den här produkten innehåller mikroplast.’ Produkter som släpptes ut på marknaden före den 17 oktober 2031 behöver dock inte ha denna märkning förrän den 17 december 2031.

| 10. | Den information som avses i punkterna 7, 8 och 9 ska lämnas i form av väl synlig, läsbar och outplånlig text eller, när så är lämpligt med avseende på informationen i punkterna 7 och 8, i form av piktogram. Texten eller piktogrammen ska finnas på etiketten, förpackningen eller bipacksedeln till produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer eller, när det gäller informationen i punkt 7, på säkerhetsdatabladet. Utöver texten eller piktogrammen får leverantörerna tillhandahålla ett digitalt verktyg som ger tillgång till en elektronisk version av informationen.
  Om anvisningar för användning och bortskaffande tillhandahålls i enlighet med punkterna 7, 8 och 9 i form av text, ska de vara på de officiella språken i de medlemsstater där ämnet eller blandningen släpps ut på marknaden, om inte de berörda medlemsstaterna föreskriver något annat. |
| --- | --- |

10.

Den information som avses i punkterna 7, 8 och 9 ska lämnas i form av väl synlig, läsbar och outplånlig text eller, när så är lämpligt med avseende på informationen i punkterna 7 och 8, i form av piktogram. Texten eller piktogrammen ska finnas på etiketten, förpackningen eller bipacksedeln till produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer eller, när det gäller informationen i punkt 7, på säkerhetsdatabladet. Utöver texten eller piktogrammen får leverantörerna tillhandahålla ett digitalt verktyg som ger tillgång till en elektronisk version av informationen.

Om anvisningar för användning och bortskaffande tillhandahålls i enlighet med punkterna 7, 8 och 9 i form av text, ska de vara på de officiella språken i de medlemsstater där ämnet eller blandningen släpps ut på marknaden, om inte de berörda medlemsstaterna föreskriver något annat.

| 11. | Från och med 2026 ska tillverkare och industriella nedströmsanvändare av mikropartiklar av syntetiska polymerer i form av pellets, flingor och pulver som används som råmaterial vid plasttillverkning i industrianläggningar, och från och med 2027 ska andra tillverkare av mikropartiklar av syntetiska polymerer och andra industriella nedströmsanvändare som använder mikropartiklar av syntetiska polymerer i industrianläggningar, lämna in följande information till kemikaliemyndigheten senast den 31 maj varje år:






  a) | En beskrivning av användningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- | --- |

11.

Från och med 2026 ska tillverkare och industriella nedströmsanvändare av mikropartiklar av syntetiska polymerer i form av pellets, flingor och pulver som används som råmaterial vid plasttillverkning i industrianläggningar, och från och med 2027 ska andra tillverkare av mikropartiklar av syntetiska polymerer och andra industriella nedströmsanvändare som använder mikropartiklar av syntetiska polymerer i industrianläggningar, lämna in följande information till kemikaliemyndigheten senast den 31 maj varje år:

a)

En beskrivning av användningar av mikropartiklar av syntetiska polymerer under det föregående kalenderåret.

| b) | Allmän information om vilka polymerer som använts för varje användning. |
| --- | --- |

b)

Allmän information om vilka polymerer som använts för varje användning.

| c) | För varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer, en uppskattning av den mängd mikropartiklar av syntetiska polymerer som släppts ut i miljön under det föregående kalenderåret, vilken även ska omfatta den mängd som släppts ut i miljön under transport. |
| --- | --- |

c)

För varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer, en uppskattning av den mängd mikropartiklar av syntetiska polymerer som släppts ut i miljön under det föregående kalenderåret, vilken även ska omfatta den mängd som släppts ut i miljön under transport.

| d) | En hänvisning till undantaget i punkt 4 a för varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer. |
| --- | --- |

d)

En hänvisning till undantaget i punkt 4 a för varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer.

| 12. | Från och med 2027 ska leverantörer av de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkterna 4 b, d, e och 5 och som för första gången släpps ut på marknaden till yrkesmässiga användare och allmänheten lämna följande information till kemikaliemyndigheten senast den 31 maj varje år:






  a) | En beskrivning av de slutanvändningar för vilka mikropartiklarna av syntetiska polymerer släpptes ut på marknaden under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- | --- |

12.

Från och med 2027 ska leverantörer av de produkter innehållande mikropartiklar av syntetiska polymerer som avses i punkterna 4 b, d, e och 5 och som för första gången släpps ut på marknaden till yrkesmässiga användare och allmänheten lämna följande information till kemikaliemyndigheten senast den 31 maj varje år:

a)

En beskrivning av de slutanvändningar för vilka mikropartiklarna av syntetiska polymerer släpptes ut på marknaden under det föregående kalenderåret.

| b) | Allmän information om vilka polymerer som släppts ut på marknaden under det föregående kalenderåret för varje slutanvändning. |
| --- | --- |

b)

Allmän information om vilka polymerer som släppts ut på marknaden under det föregående kalenderåret för varje slutanvändning.

| c) | För varje slutanvändning för vilken mikropartiklarna av syntetiska polymerer släpptes ut på marknaden, en uppskattning av den mängd mikropartiklar av syntetiska polymerer som släppts ut i miljön under det föregående kalenderåret, vilken även ska omfatta den mängd som släppts ut i miljön under transport. |
| --- | --- |

c)

För varje slutanvändning för vilken mikropartiklarna av syntetiska polymerer släpptes ut på marknaden, en uppskattning av den mängd mikropartiklar av syntetiska polymerer som släppts ut i miljön under det föregående kalenderåret, vilken även ska omfatta den mängd som släppts ut i miljön under transport.

| d) | En hänvisning till det eller de tillämpliga undantag som fastställs i punkt 4 b, d eller e eller 5 a, b eller c för varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer. |
| --- | --- |

d)

En hänvisning till det eller de tillämpliga undantag som fastställs i punkt 4 b, d eller e eller 5 a, b eller c för varje användning av mikropartiklar av syntetiska polymerer.

| 13. | Kemikaliemyndigheten ska göra den information som lämnas enligt punkterna 11 och 12 tillgänglig för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Kemikaliemyndigheten ska göra den information som lämnas enligt punkterna 11 och 12 tillgänglig för medlemsstaterna.

| 14. | Tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare av produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer ska på begäran lämna specifik information till de behöriga myndigheterna om vilka polymerer som omfattas av denna post och som ingår i produkterna och om dessa polymerers funktion i produkterna. Den specifika informationen om polymererna ska vara tillräcklig för att entydigt identifiera polymererna och ska i tillämpliga fall åtminstone innehålla den information som anges i punkterna 2.1–2.2.3 och punkterna 2.3.5, 2.3.6 och 2.3.7 i bilaga VI.
  Om informationen inte är tillgänglig för industriella nedströmsanvändare ska de begära den från sin leverantör inom sju dagar från mottagandet av begäran från de behöriga myndigheterna och utan dröjsmål underrätta myndigheterna om denna begäran.
  Efter att ha mottagit den begäran som avses i andra stycket ska leverantörerna inom 30 dagar lämna den begärda informationen till den industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan eller direkt till den behöriga myndighet som begärt den.
  Om leverantören tillhandahåller informationen till den industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan ska den industriella användaren utan dröjsmål vidarebefordra denna information till de behöriga myndigheterna.
  Om leverantören lämnar informationen direkt till myndigheten ska den utan dröjsmål informera den berörda industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan om detta. |
| --- | --- |

14.

Tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare av produkter som innehåller mikropartiklar av syntetiska polymerer ska på begäran lämna specifik information till de behöriga myndigheterna om vilka polymerer som omfattas av denna post och som ingår i produkterna och om dessa polymerers funktion i produkterna. Den specifika informationen om polymererna ska vara tillräcklig för att entydigt identifiera polymererna och ska i tillämpliga fall åtminstone innehålla den information som anges i punkterna 2.1–2.2.3 och punkterna 2.3.5, 2.3.6 och 2.3.7 i bilaga VI.

Om informationen inte är tillgänglig för industriella nedströmsanvändare ska de begära den från sin leverantör inom sju dagar från mottagandet av begäran från de behöriga myndigheterna och utan dröjsmål underrätta myndigheterna om denna begäran.

Efter att ha mottagit den begäran som avses i andra stycket ska leverantörerna inom 30 dagar lämna den begärda informationen till den industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan eller direkt till den behöriga myndighet som begärt den.

Om leverantören tillhandahåller informationen till den industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan ska den industriella användaren utan dröjsmål vidarebefordra denna information till de behöriga myndigheterna.

Om leverantören lämnar informationen direkt till myndigheten ska den utan dröjsmål informera den berörda industriella nedströmsanvändaren i tillverkningskedjan om detta.

| 15. | Tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare av produkter innehållande polymerer som hävdas vara undantagna från beteckningen mikropartiklar av syntetiska polymerer på grund av nedbrytbarhet eller löslighet ska på begäran och utan dröjsmål lämna information som styrker att dessa polymerer är nedbrytbara i enlighet med tillägg 15 eller lösliga i enlighet med tillägg 16, beroende på vad som är tillämpligt, till de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

15.

Tillverkare, importörer och industriella nedströmsanvändare av produkter innehållande polymerer som hävdas vara undantagna från beteckningen mikropartiklar av syntetiska polymerer på grund av nedbrytbarhet eller löslighet ska på begäran och utan dröjsmål lämna information som styrker att dessa polymerer är nedbrytbara i enlighet med tillägg 15 eller lösliga i enlighet med tillägg 16, beroende på vad som är tillämpligt, till de behöriga myndigheterna.

| 16. | Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer, som sådana eller i blandningar, som släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2023.
  Första stycket ska dock inte tillämpas på utsläppande på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer för de användningar som anges i punkt 6. |
| --- | --- |

16.

Punkt 1 ska inte tillämpas på utsläppande på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer, som sådana eller i blandningar, som släppts ut på marknaden före den 17 oktober 2023.

Första stycket ska dock inte tillämpas på utsläppande på marknaden av mikropartiklar av syntetiska polymerer för de användningar som anges i punkt 6.

| 2. | Följande tillägg 15 och 16 ska läggas till:


  ”Tillägg 15
  Post 78 – Bestämmelser om påvisande av nedbrytbarhet
  I det här tillägget fastställs regler för påvisande av nedbrytbarhet hos polymerer med avseende på post 78, dvs. de tillåtna testmetoderna och kriterierna för godkännande av dessa metoder. Testmetoderna utformades för att mäta biotisk nedbrytning, även om det inte kan uteslutas att viss abiotisk nedbrytning sker under testet och bidrar till testresultaten.
  Testerna ska genomföras av laboratorier som följer de principer om god laboratoriesed som fastställs i direktiv 2004/10/EG eller andra internationella standarder som erkänns som likvärdiga av kommissionen eller kemikaliemyndigheten, eller av laboratorier som är ackrediterade enligt ISO 17025.
  1.   Testmetoder

  De tillåtna testmetoderna är indelade i fem grupper beroende på utformning och typ av test. Det är tillräckligt att uppfylla kriterierna för godkännande i någon av de tillåtna testmetoderna i grupperna 1–3 för att visa att den polymer eller de polymerer som ingår i det testade materialet och som är föremål för testet är nedbrytbara och därför inte omfattas av post 78. Om tester i grupp 4 eller 5 används för att påvisa nedbrytbarhet hos polymerer för andra ändamål än jordbruks- och trädgårdsbruk ska kriterierna för godkännande uppfyllas i tre delar av miljön som valts ut enligt följande:





  Miljödel 1: sötvatten, brackvatten eller havsvatten. |
| --- | --- |

2.

Följande tillägg 15 och 16 ska läggas till:

”Tillägg 15

Post 78 – Bestämmelser om påvisande av nedbrytbarhet

I det här tillägget fastställs regler för påvisande av nedbrytbarhet hos polymerer med avseende på post 78, dvs. de tillåtna testmetoderna och kriterierna för godkännande av dessa metoder. Testmetoderna utformades för att mäta biotisk nedbrytning, även om det inte kan uteslutas att viss abiotisk nedbrytning sker under testet och bidrar till testresultaten.

Testerna ska genomföras av laboratorier som följer de principer om god laboratoriesed som fastställs i direktiv 2004/10/EG eller andra internationella standarder som erkänns som likvärdiga av kommissionen eller kemikaliemyndigheten, eller av laboratorier som är ackrediterade enligt ISO 17025.

1.   Testmetoder

De tillåtna testmetoderna är indelade i fem grupper beroende på utformning och typ av test. Det är tillräckligt att uppfylla kriterierna för godkännande i någon av de tillåtna testmetoderna i grupperna 1–3 för att visa att den polymer eller de polymerer som ingår i det testade materialet och som är föremål för testet är nedbrytbara och därför inte omfattas av post 78. Om tester i grupp 4 eller 5 används för att påvisa nedbrytbarhet hos polymerer för andra ändamål än jordbruks- och trädgårdsbruk ska kriterierna för godkännande uppfyllas i tre delar av miljön som valts ut enligt följande:

Miljödel 1: sötvatten, brackvatten eller havsvatten.

| Miljödel 2:





  a) | sediment i sötvatten, brackvatten eller havsvatten eller |
| --- | --- |

Miljödel 2:

a)

sediment i sötvatten, brackvatten eller havsvatten eller

| b) | gränsskiktet mellan vatten och sediment i sötvatten, brackvatten eller havsvatten. |
| --- | --- |

b)

gränsskiktet mellan vatten och sediment i sötvatten, brackvatten eller havsvatten.

| Miljödel 3: jord. |
| --- |

Miljödel 3: jord.

1.1   Grupp 1. Screeningtestmetoder och kriterier för godkännande för att påvisa lättnedbrytbarhet

| 1.1.1 | Tillåtna testmetoder i grupp 1:






  T1. | Ready Biodegradability (Lättnedbrytbarhet) (OECD TG 301 B, C, D, F) |
| --- | --- | --- |

1.1.1

T1.

Ready Biodegradability (Lättnedbrytbarhet) (OECD TG 301 B, C, D, F)

| T2. | Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (Lättnedbrytbarhet – CO2 i förslutna kärl (Headspace-test)) (OECD TG 310) |
| --- | --- |

T2.

Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (Lättnedbrytbarhet – CO2 i förslutna kärl (Headspace-test)) (OECD TG 310)

| 1.1.2 | Kriterier för godkännande: 60 % uppmätt mineralisering under 28 dagar, som utvecklad CO2 eller förbrukad O2. Det krav på ett 10-dagarsfönster som nämns i T1- och T2-testriktlinjerna behöver inte uppfyllas. |
| --- | --- |

1.1.2

1.2   Grupp 2. Modifierade och förbättrade screeningtestmetoder och kriterier för godkännande för att påvisa lättnedbrytbarhet

| 1.2.1 | Tillåtna testmetoder i grupp 2:






  T1. | Ready Biodegradability (Lättnedbrytbarhet) (OECD TG 301 B, C, D, F) |
| --- | --- | --- |

1.2.1

T1.

Ready Biodegradability (Lättnedbrytbarhet) (OECD TG 301 B, C, D, F)

| T2. | Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (Lättnedbrytbarhet – CO2 i förslutna kärl (Headspace-test)) (OECD TG 310) |
| --- | --- |

T2.

Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (Lättnedbrytbarhet – CO2 i förslutna kärl (Headspace-test)) (OECD TG 310)

| T3. | Biodegradability in Seawater (Biologisk nedbrytbarhet i havsvatten) (OECD TG 306) |
| --- | --- |

T3.

Biodegradability in Seawater (Biologisk nedbrytbarhet i havsvatten) (OECD TG 306)

| 1.2.2 | För testmetoder i grupp 2 kan testperioden förlängas till upp till 60 dagar och större kärl användas. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Kriterier för godkännande: 60 % uppmätt mineralisering under 60 dagar, som förbrukad O2 (tillåtet endast för T1- och T2-test) eller utvecklad CO2. Det krav på ett 10-dagarsfönster som nämns i T1- och T2-testriktlinjerna behöver inte uppfyllas. |
| --- | --- |

1.2.3

1.3   Grupp 3. Screeningtestmetod och kriterier för godkännande för att påvisa inneboende nedbrytning

| 1.3.1 | Tillåten testmetod i grupp 3:






  T4. | Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II) (Inneboende biologisk nedbrytbarhet: modifierat MITI-test (II)) (OECD 302C) |
| --- | --- | --- |

1.3.1

T4.

Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II) (Inneboende biologisk nedbrytbarhet: modifierat MITI-test (II)) (OECD 302C)

| 1.3.2 | Den förbehandling av inokulat som anges i riktlinjerna för T4-test ska inte vara tillåten. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Kriterier för godkännande: ≥ 70 % uppmätt mineralisering som förbrukad O2 eller utvecklad CO2 inom 14 dagar. |
| --- | --- |

1.3.3

1.4   Grupp 4. Screeningtestmetoder och kriterier för godkännande för att påvisa nedbrytning i förhållande till ett referensmaterial

| 1.4.1 | Tillåtna testmetoder i grupp 4:






  T5. | Bestämning av slutlig aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial i vatten – Metod avseende analys av avgiven koldioxid (ISO 14852:2021) |
| --- | --- | --- |

1.4.1

T5.

Bestämning av slutlig aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial i vatten – Metod avseende analys av avgiven koldioxid (ISO 14852:2021)

| T6. | Bestämning av slutlig aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial i vatten – Metod avseende mätning av syrebehov i en sluten respirometer (ISO 14851:2019) |
| --- | --- |

T6.

Bestämning av slutlig aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial i vatten – Metod avseende mätning av syrebehov i en sluten respirometer (ISO 14851:2019)

| T7. | Plast – Bestämning av aerob bionedbrytning av icke flytande plastmaterial i havsvatten eller sediment – Metod för analys av utvecklad koldioxid (ISO 19679:2020) |
| --- | --- |

T7.

Plast – Bestämning av aerob bionedbrytning av icke flytande plastmaterial i havsvatten eller sediment – Metod för analys av utvecklad koldioxid (ISO 19679:2020)

| T8. | Plast – Provningsmetod för bestämning av aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial som sjunkit i havsvattenmiljö/sandiga sediment (ISO 18830:2016) |
| --- | --- |

T8.

Plast – Provningsmetod för bestämning av aerob biologisk nedbrytning av plastmaterial som sjunkit i havsvattenmiljö/sandiga sediment (ISO 18830:2016)

| T9. | Plast – Bestämning av den ultimata aeroba biologiska nedbrytbarheten av plastmaterial i marken genom mätning av syrebehovet i en respirometer eller mängden koldioxid som utvecklats (ISO 17556:2019) |
| --- | --- |

T9.

Plast – Bestämning av den ultimata aeroba biologiska nedbrytbarheten av plastmaterial i marken genom mätning av syrebehovet i en respirometer eller mängden koldioxid som utvecklats (ISO 17556:2019)

| T10. | Plast – Bestämning av aerob bionedbrytbarhet hos icke flytande material exponerade för marint sediment – Metod för analys av utvecklad koldioxid (ISO 22404:2019) |
| --- | --- |

T10.

Plast – Bestämning av aerob bionedbrytbarhet hos icke flytande material exponerade för marint sediment – Metod för analys av utvecklad koldioxid (ISO 22404:2019)

| 1.4.2 | Specifikationerna i ISO 22403:2020 Plast – Bedömning av den verkliga bionedbrytbarheten av material utsatt för marin inokulering i mesofil aerob laboratoriemiljö – Testmetod och krav ska beaktas vid tillämpning av T7 och T8. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Förbehandling av inokulatet ska inte vara tillåten för testmetoder i grupp 4. Resultatet ska rapporteras som den maximala nedbrytningsnivån, fastställd från nedbrytningskurvans platåfas, eller som det högsta värdet om platån inte har nåtts. Referensmaterialets form, storlek och yta ska vara jämförbara med testmaterialets. Följande material får användas som referensmaterial:






  — | Positiva kontroller: bionedbrytbara material såsom mikrokristallint cellulosapulver, askfritt cellulosafilter eller poly-β-hydroxibutyrat. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

—

Positiva kontroller: bionedbrytbara material såsom mikrokristallint cellulosapulver, askfritt cellulosafilter eller poly-β-hydroxibutyrat.

| — | Negativa kontroller: icke-bionedbrytbara polymerer såsom polyeten eller polystyren. |
| --- | --- |

—

Negativa kontroller: icke-bionedbrytbara polymerer såsom polyeten eller polystyren.

| 1.4.4 | Kriterier för godkännande: slutlig nedbrytning på ≥ 90 % i förhållande till nedbrytningen av referensmaterialet inom






  — | 6 månader vid test i vattenmiljö, eller |
| --- | --- | --- |

1.4.4

—

6 månader vid test i vattenmiljö, eller

| — | 24 månader vid test i jord, sediment eller gränsskiktet mellan vatten och sediment. |
| --- | --- |

—

24 månader vid test i jord, sediment eller gränsskiktet mellan vatten och sediment.

1.5   Grupp 5. Simuleringstestmetoder och kriterier för godkännande för att påvisa nedbrytning under relevanta miljöförhållanden

| 1.5.1 | Tillåtna testmetoder i grupp 5:






  T11. | Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil (Aerob och anaerob omvandling i jord) (OECD TG 307) |
| --- | --- | --- |

1.5.1

T11.

Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil (Aerob och anaerob omvandling i jord) (OECD TG 307)

| T12. | Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems (Aerob och anaerob omvandling i sediment i vattenmiljö) (OECD TG 308) |
| --- | --- |

T12.

Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems (Aerob och anaerob omvandling i sediment i vattenmiljö) (OECD TG 308)

| T13. | Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test (Aerob mineralisering i ytvatten – simuleringstest för bionedbrytning) (OECD TG 309) |
| --- | --- |

T13.

Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test (Aerob mineralisering i ytvatten – simuleringstest för bionedbrytning) (OECD TG 309)

| 1.5.2 | Testtemperaturen ska vara 12 °C för sötvatten/brackvatten, söt- eller brackvattenssediment och jord samt 9 °C för havsvatten och havsvattenssediment, eftersom det är medeltemperaturerna för dessa miljödelar i unionen. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Kriterier för godkännande:






  — | Halveringstiden för nedbrytning i havs-, söt- eller brackvatten är kortare än 60 dygn. |
| --- | --- | --- |

1.5.3

—

Halveringstiden för nedbrytning i havs-, söt- eller brackvatten är kortare än 60 dygn.

| — | Halveringstiden för nedbrytning i havs-, söt- eller brackvattenssediment är kortare än 180 dygn. |
| --- | --- |

—

Halveringstiden för nedbrytning i havs-, söt- eller brackvattenssediment är kortare än 180 dygn.

| — | Halveringstiden för nedbrytning i jord är kortare än 180 dygn. |
| --- | --- |

—

Halveringstiden för nedbrytning i jord är kortare än 180 dygn.

2.   Särskilda krav för att påvisa nedbrytbarheten hos polymerer i produkter avsedda för jordbruks- och trädgårdstillämpningar

2.1   Gödselprodukter innehållande polymerer som utgör beläggningsmedel eller ökar produktens vattenhållningsförmåga eller vätbarhet

Nedbrytbarheten hos polymerer som utgör beläggningsmedel eller ökar vattenhållningsförmågan eller vätbarheten hos gödselprodukter enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1009 som inte omfattas av den förordningen ska påvisas i enlighet med de delegerade akter som avses i artikel 42.6 i den förordningen. Om sådana delegerade akter saknas får sådana polymerer inte släppas ut på marknaden i gödselprodukter som inte omfattas av förordning (EU) 2019/1009 efter den 17 oktober 2028.

2.2   Andra jordbruks- och trädgårdsprodukter än de gödselprodukter som avses i punkt 2.1

Om testmetoder i grupp 4 eller grupp 5 används ska nedbrytbarheten hos polymerer i andra produkter för jordbruks- eller trädgårdstillämpningar än de gödselprodukter som avses i punkt 2.1 påvisas i minst två delar av miljön som valts enligt följande:

| Miljödel 1: sötvatten, brackvatten eller havsvatten. |
| --- |

Miljödel 1: sötvatten, brackvatten eller havsvatten.

| Miljödel 2: jord. |
| --- |

Miljödel 2: jord.

För att anses vara nedbrytbar vid tillämpningen av post 78 ska en polymer i en produkt för andra jordbruks- eller trädgårdstillämpningar än de gödselprodukter som avses i punkt 2.1 uppnå en nedbrytning på 90 % i

| a) | jord inom 48 månader efter slutet av produktens funktionsperiod, där funktionsperioden är den tid som följer på när produkten appliceras under vilken produkten fyller sin funktion, |
| --- | --- |

a)

jord inom 48 månader efter slutet av produktens funktionsperiod, där funktionsperioden är den tid som följer på när produkten appliceras under vilken produkten fyller sin funktion,

| b) | vatten inom






  i) | 12 månader plus produktens funktionsperiod om testmetoder i grupp 4 används, eller |
| --- | --- | --- |

b)

vatten inom

i)

12 månader plus produktens funktionsperiod om testmetoder i grupp 4 används, eller

| ii) | 16 månader plus produktens funktionsperiod om testmetoder i grupp 5 används. |
| --- | --- |

ii)

16 månader plus produktens funktionsperiod om testmetoder i grupp 5 används.

För detta ändamål ska kriterierna för godkännande för testmetoderna i grupp 4 och 5 ändras så att de anger den procentuella nedbrytning (för grupp 4) eller den halveringstid (för grupp 5) som måste noteras i slutet av standardtestperioden för att de villkor som anges i föregående punkt ska uppfyllas.

De ändrade kriterierna för godkännande av testmetoderna i grupp 4 och 5 anges i tabell A respektive B.

Tabell A

Grupp 4 – kriterier för godkännande av polymerer i produkter avsedda för jordbruks- eller trädgårdstillämpningar, angivna efter funktionsperiodens längd och typ av test

| Testmetod | Bedömt kriterium | Kriterium för godkännande (FP = 0) | Kriterium för godkännande (FP = 1 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 2 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 3 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 6 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 9 mån.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (jord) | Målnedbrytning efter 24 månader | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 och T6
  (ytvatten) | Målnedbrytning efter 6 månader | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Testmetod

Bedömt kriterium

Kriterium för godkännande (FP = 0)

Kriterium för godkännande (FP = 1 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 2 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 3 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 6 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 9 mån.)

T9 (jord)

Målnedbrytning efter 24 månader

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 och T6

(ytvatten)

Målnedbrytning efter 6 månader

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

Tabell B

Grupp 5 – kriterier för godkännande av polymerer i produkter avsedda för jordbruks- eller trädgårdstillämpningar, angivna efter funktionsperiodens längd och typ av test

| Testmetod | Bedömt kriterium | Kriterium för godkännande (FP = 0) | Kriterium för godkännande (FP = 1 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 2 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 3 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 6 mån.) | Kriterium för godkännande (FP = 9 mån.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T11 (jord, 48 mån. + FP) | Halveringstid för nedbrytning (DegT50) | DegT50
  ≤ 440 dagar | DegT50
  ≤ 449 dagar | DegT50
  ≤ 458 dagar | DegT50
  ≤ 467 dagar | DegT50
  ≤ 495 dagar | DegT50
  ≤ 522 dagar |
| T13 (ytvatten, 16 mån. + FP) | Halveringstid för nedbrytning (DegT50) | DegT50
  ≤ 147 dagar | DegT50
  ≤ 156 dagar | DegT50
  ≤ 165 dagar | DegT50
  ≤ 174 dagar | DegT50
  ≤ 202 dagar | DegT50
  ≤ 229 dagar |

Testmetod

Bedömt kriterium

Kriterium för godkännande (FP = 0)

Kriterium för godkännande (FP = 1 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 2 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 3 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 6 mån.)

Kriterium för godkännande (FP = 9 mån.)

T11 (jord, 48 mån. + FP)

Halveringstid för nedbrytning (DegT50)

DegT50

≤ 440 dagar

DegT50

≤ 449 dagar

DegT50

≤ 458 dagar

DegT50

≤ 467 dagar

DegT50

≤ 495 dagar

DegT50

≤ 522 dagar

T13 (ytvatten, 16 mån. + FP)

Halveringstid för nedbrytning (DegT50)

DegT50

≤ 147 dagar

DegT50

≤ 156 dagar

DegT50

≤ 165 dagar

DegT50

≤ 174 dagar

DegT50

≤ 202 dagar

DegT50

≤ 229 dagar

För funktionsperioder som inte omfattas av tabell A eller B ska kriterierna för godkännande beräknas med hjälp av de formler för exponentiellt sönderfall som anges nedan.

Grupp 4, T9 (jord):

Målnedbrytningen under 24 månader (TD24m) ska beräknas enligt följande:

TD24m = 1 – exp(– λ × c × 24)

Grupp 4, T5 och T6 (ytvatten):

Målnedbrytningen under 6 månader (TD6m) ska beräknas enligt följande:

TD6m = 1 – exp(– λ × c × 6)

Grupp 5, T11 (jord) och T13 (ytvatten):

Den halveringstid för nedbrytning (DegT50) som noterats i slutet av testperioden för grupp 5 ska beräknas enligt följande:

DegT50 = ln(2)/λ

där

c är det genomsnittliga antalet dagar per månad, beräknat som

c = 365,25/12

λ är nedbrytningshastigheten, beräknad som

| för T9 och T11: | λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11 |
| --- | --- |

för T9 och T11:

λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11

| för T5 och T6: | λΤ5/T6 = ln(0,1)/-t90,T5/T6 |
| --- | --- |

för T5 och T6:

λΤ5/T6 = ln(0,1)/-t90,T5/T6

| för T13: | λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13 |
| --- | --- |

för T13:

λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13

t90
  är tiden till 90 % nedbrytning, beräknad som

| för T9 och T11: | t90,T9/T11 = c × (48 + FP) |
| --- | --- |

för T9 och T11:

t90,T9/T11 = c × (48 + FP)

| för T5 och T6: | t90,T5/T6 = c × (12 + FP) |
| --- | --- |

för T5 och T6:

t90,T5/T6 = c × (12 + FP)

| för T13: | t90,T13 = c × (16 + FP) |
| --- | --- |

för T13:

t90,T13 = c × (16 + FP)

FP
  är funktionsperioden, uttryckt i månader.

3.   Särskilda krav för det testmaterial som ska användas i nedbrytningstester

Testet ska utföras på ett testmaterial bestående av en eller flera polymerer som ingår i eller utgör en kontinuerlig beläggning på partiklar (polymerpartiklar) som i fråga om sammansättning, form, storlek och yta är jämförbara med de polymerpartiklar som finns i produkten eller, om detta inte är tekniskt möjligt, med de polymerpartiklar som bortskaffas eller släpps ut i miljön.

Genom undantag från första stycket får polymerer som används för inkapsling testas i någon av följande former:

| — | I samma form som vid utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

—

I samma form som vid utsläppande på marknaden.

| — | I form av isolerad beläggning. |
| --- | --- |

—

I form av isolerad beläggning.

| — | I samma form som vid utsläppande på marknaden där materialets organiska kärna ersätts med ett inert material såsom glas. |
| --- | --- |

—

I samma form som vid utsläppande på marknaden där materialets organiska kärna ersätts med ett inert material såsom glas.

Testmaterialet ska ha en tjocklek som är jämförbar med den fasta polymerbeläggningen av de partiklar som släpps ut på marknaden. När nedbrytningen bedöms i förhållande till ett referensmaterial, i enlighet med vad som avses i punkt 1.4.3, ska referensmaterialets form, storlek och yta vara jämförbara med testmaterialets.

Om testmaterialet innehåller mer än en polymer och testmetoder från grupp 1, 2 eller 3 används för att påvisa nedbrytning, ska nedbrytningen av var och en av polymererna påvisas genom någon av följande metoder:

| — | Separat test av nedbrytningen av testmaterialet och av varje polymer i testmaterialet med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

Separat test av nedbrytningen av testmaterialet och av varje polymer i testmaterialet med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg.

| — | Test av nedbrytningen av testmaterialet med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg och med lämpliga medel påvisning av att alla polymerer i testmaterialet bidrar till den nedbrytning som noteras under testet och att varje polymer uppfyller kriterierna för godkännande för den relevanta tillåtna testmetod som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

Test av nedbrytningen av testmaterialet med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg och med lämpliga medel påvisning av att alla polymerer i testmaterialet bidrar till den nedbrytning som noteras under testet och att varje polymer uppfyller kriterierna för godkännande för den relevanta tillåtna testmetod som anges i detta tillägg.

Om testmaterialet består av en enda polymer men innehåller andra icke-polymera organiska ämnen i koncentrationer som är högre än 10 viktprocent av testmaterialet, och testmetoder från grupp 1, 2 eller 3 används för att påvisa nedbrytning, ska något av följande villkor gälla:

| — | Nedbrytningen av testmaterialet och av polymeren i testmaterialet ska testas separat med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

Nedbrytningen av testmaterialet och av polymeren i testmaterialet ska testas separat med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg.

| — | Nedbrytningen av testmaterialet ska testas med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg, och under testet ska det med lämpliga medel påvisas att polymeren bidrar till den nedbrytning av testmaterialet som noteras under testet och att den uppfyller kriterierna för godkännande för den relevanta tillåtna testmetod som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

Nedbrytningen av testmaterialet ska testas med de tillåtna testmetoder och kriterier för godkännande som anges i detta tillägg, och under testet ska det med lämpliga medel påvisas att polymeren bidrar till den nedbrytning av testmaterialet som noteras under testet och att den uppfyller kriterierna för godkännande för den relevanta tillåtna testmetod som anges i detta tillägg.

Tillägg 16

Post 78 – Bestämmelser om påvisande av löslighet

I det här tillägget fastställs tillåtna testmetoder och testvillkor för att påvisa att en polymer är löslig med avseende på post 78. Testerna ska genomföras av laboratorier som följer de principer om god laboratoriesed som fastställs i direktiv 2004/10/EG eller andra internationella standarder som erkänns som likvärdiga av kommissionen eller kemikaliemyndigheten, eller av laboratorier som är ackrediterade enligt ISO 17025.

Tillåtna testmetoder:

| 1. | OECD:s riktlinje 120 |
| --- | --- |

1.

OECD:s riktlinje 120

| 2. | OECD:s riktlinje 105 |
| --- | --- |

2.

OECD:s riktlinje 105

Testet ska utföras på ett testmaterial bestående av en eller flera polymerer som ingår i eller utgör en kontinuerlig beläggning på partiklar (polymerpartiklar) som i fråga om sammansättning, form, storlek och yta är jämförbara med de polymerpartiklar som finns i produkten eller, om detta inte är tekniskt möjligt, med de polymerpartiklar som bortskaffas eller släpps ut i miljön.

Genom undantag från tredje stycket gäller följande: för polymerpartiklar där samtliga dimensioner överstiger 0,25 mm eller för polymerpartiklar där längden överstiger 0,25 mm och där förhållandet mellan längd och diameter överstiger 3 ska storleken på de polymerpartiklar som ska testas minskas i enlighet med OECD:s riktlinje 120 så att minst en av polymerpartikelns dimensioner eller, när det gäller polymerpartiklar där förhållandet mellan längd och diameter överstiger 3, polymerpartikelns längd, är mellan 0,125 mm och 0,25 mm. För de polymerpartiklar som utöver en eller flera polymerer innehåller oorganiska ämnen, till exempel polymerpartiklar inkapslade med oorganiska ämnen eller polymerpartiklar där en polymer bundits till en oorganisk bärare ska det räcka att visa att polymeren uppfyller kriteriet för godkännande. I detta syfte är det tillåtet att testa polymerens eller polymerernas löslighet innan polymerpartiklarna bildas.

Förhållandena för löslighetstestet ska vara följande:

| — | Temperatur: 20 °C |
| --- | --- |

—

Temperatur: 20 °C

| — | pH-värde: 7 |
| --- | --- |

—

pH-värde: 7

| — | Dosering: 10 g/1 000 ml |
| --- | --- |

—

Dosering: 10 g/1 000 ml

| — | Testtid: 24 timmar |
| --- | --- |

—

Testtid: 24 timmar

Kriterium för godkännande: löslighet > 2 g/L.

---

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/89

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2056

av den 26 september 2023

om ändring av de tekniska standarder för genomförande som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 vad gäller en uppdatering av förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 344.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa att de aktieindex som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 (2) fortsätter att uppfylla villkoren för att deras specifika risk ska kunna lämnas utan avseende, har Europeiska bankmyndigheten bedömt de relevanta indexen på nytt mot bakgrund av de senaste tillgängliga uppgifterna, som avser 2022. Den nya bedömningen visade att förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index behöver uppdateras. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa att de aktieindex som förtecknas i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 (2) fortsätter att uppfylla villkoren för att deras specifika risk ska kunna lämnas utan avseende, har Europeiska bankmyndigheten bedömt de relevanta indexen på nytt mot bakgrund av de senaste tillgängliga uppgifterna, som avser 2022. Den nya bedömningen visade att förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index behöver uppdateras.

| (2) | Genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (4) | Ändringarna av genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 beror inte på att den tillämpade bedömningsmetoden har ändrats. För att enbart uppdatera förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index har Europeiska bankmyndigheten därför inte genomfört något öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska genomförandestandarder som denna förordning är baserad på eller analyserat de eventuellt sammanhängande kostnaderna och fördelarna, eftersom ett sådant samråd eller en sådan analys inte alls står i proportion till omfattningen av de införda ändringarna och effekten av det berörda förslaget till tekniska genomförandestandarder. I själva verket bör bara ett litet antal index tas bort från förteckningen till följd av den nya bedömningen och dessa index är i vilket fall som helst färre än de index som läggs till. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 beror inte på att den tillämpade bedömningsmetoden har ändrats. För att enbart uppdatera förteckningen över relevanta på lämpligt sätt diversifierade index har Europeiska bankmyndigheten därför inte genomfört något öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska genomförandestandarder som denna förordning är baserad på eller analyserat de eventuellt sammanhängande kostnaderna och fördelarna, eftersom ett sådant samråd eller en sådan analys inte alls står i proportion till omfattningen av de införda ändringarna och effekten av det berörda förslaget till tekniska genomförandestandarder. I själva verket bör bara ett litet antal index tas bort från förteckningen till följd av den nya bedömningen och dessa index är i vilket fall som helst färre än de index som läggs till.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 945/2014 av den 4 september 2014 om tekniska standarder för genomförande avsedda för relevanta på lämpligt sätt diversifierade index i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 265, 5.9.2014, s. 3).

2

---

BILAGA

”BILAGA

Aktieindex som uppfyller kraven i artikel 344 i förordning (EU) nr 575/2013

| Innehåll | Land/område |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Innehåll

Land/område

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Asien, Stillahavsområdet

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Australien

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Österrike

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Österrike

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgien

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brasilien

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Centraleuropa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Kina

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Kina

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Kina

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Kina

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Danmark

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Danmark

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

Utvecklade marknader

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

Östeuropa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

Tillväxtmarknader

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

Tillväxtmarknader

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Europa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Europa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Europa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Europa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Europa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Europa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Europa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Europa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Europa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Europa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Europa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Europa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Europa

| 32. | S&P Europa 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europa 350

Europa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Europa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Europa

| 35. | STOXX Europa 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europa 50

Europa

| 36. | STOXX Europa 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europa 600

Europa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Europa

| 38. | STOXX Europa Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europa Lrg 200

Europa

| 39. | STOXX Europa Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europa Mid 200

Europa

| 40. | STOXX Europa Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europa Small 200

Europa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Europa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Finland

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Frankrike

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Frankrike

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Frankrike

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Tyskland

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Tyskland

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Tyskland

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Tyskland

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Tyskland

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

Globalt

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

Globalt

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Grekland

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Grekland

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Hongkong

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Hongkong

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

Indien

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

Indien

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Irland

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Italien

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Italien

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Japan

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Japan

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Japan

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Japan

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Latinamerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malaysia

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malaysia

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Malta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Mexiko

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Mexiko

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Nederländerna

| 73. | Seriola spp. |
| --- | --- |

73.

Seriola spp.

Nederländerna

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Nederländerna

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Nya Zeeland

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norge

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norge

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norge

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Polen

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Polen

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Singapore

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Singapore

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Sydafrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Spanien

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Spanien

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Sverige

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Sverige

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Schweiz

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Schweiz

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Schweiz

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Thailand

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Förenade kungariket

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Förenade kungariket

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Förenade kungariket

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Förenade kungariket

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Förenade kungariket

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Förenade kungariket

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Förenade kungariket

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

Förenta staterna

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

Förenta staterna

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

Förenta staterna

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/94

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2057

av den 26 september 2023

om ändring av bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 vad gäller godkännande eller återkallande av sjukdomsfri status för vissa medlemsstater eller zoner däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av vissa förtecknade sjukdomar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 31.3 och 36.4, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2016/429 fastställs sjukdomsspecifika bestämmelser för de sjukdomar som förtecknas i enlighet med artikel 5.1 i samma förordning samt hur dessa bestämmelser ska tillämpas på olika kategorier av förtecknade sjukdomar. I förordning (EU) 2016/429 föreskrivs att medlemsstaterna ska upprätta obligatoriska program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b i samma förordning och valbara program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 c i samma förordning, samt att sådana program ska godkännas av kommissionen. I den förordningen föreskrivs också att kommissionen ska godkänna eller återkalla sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b och c i samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2016/429 fastställs sjukdomsspecifika bestämmelser för de sjukdomar som förtecknas i enlighet med artikel 5.1 i samma förordning samt hur dessa bestämmelser ska tillämpas på olika kategorier av förtecknade sjukdomar. I förordning (EU) 2016/429 föreskrivs att medlemsstaterna ska upprätta obligatoriska program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b i samma förordning och valbara program för utrotning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 c i samma förordning, samt att sådana program ska godkännas av kommissionen. I den förordningen föreskrivs också att kommissionen ska godkänna eller återkalla sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 b och c i samma förordning.

| (2) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller kriterier för beviljande, upprätthållande, tillfälligt upphävande och återkallande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri, samt krav för godkännande av obligatoriska eller valbara utrotningsprogram för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller kriterier för beviljande, upprätthållande, tillfälligt upphävande och återkallande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri, samt krav för godkännande av obligatoriska eller valbara utrotningsprogram för medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri.

| (3) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för de förtecknade djursjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 när det gäller sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande med avseende på vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri samt godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar. I bilagorna till genomförandeförordningen förtecknas särskilt medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med sjukdomsfri status samt befintliga obligatoriska eller valbara utrotningsprogram som har godkänts. Den föränderliga epidemiologiska situationen vad gäller vissa sjukdomar gör det nödvändigt att ändra vissa bilagor till genomförandeförordning (EU) 2021/620 för att förteckna nya sjukdomsfria medlemsstater eller zoner däri och för att godkänna vissa obligatoriska eller valbara utrotningsprogram som lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för de förtecknade djursjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 när det gäller sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande med avseende på vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri samt godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar. I bilagorna till genomförandeförordningen förtecknas särskilt medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med sjukdomsfri status samt befintliga obligatoriska eller valbara utrotningsprogram som har godkänts. Den föränderliga epidemiologiska situationen vad gäller vissa sjukdomar gör det nödvändigt att ändra vissa bilagor till genomförandeförordning (EU) 2021/620 för att förteckna nya sjukdomsfria medlemsstater eller zoner däri och för att godkänna vissa obligatoriska eller valbara utrotningsprogram som lämnats in till kommissionen.

| (4) | För bovin virusdiarré har Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda på hela delstaten Bayerns territorium, på större delen av delstaten Niedersachsens territorium, utom i distrikten Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg och Stade, på större delen av delstaten Nordrhein-Westfalens territorium, utom i distrikten Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve och Paderborn samt på större delen av delstaten Schleswig-Holsteins territorium, utom i distriktet Rendsburg-Eckernförde. Enligt kommissionens bedömning har dessa ansökningar visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré. Därför bör dessa zoner förtecknas i del I i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som zoner med sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré. |
| --- | --- |

(4)

För bovin virusdiarré har Tyskland lämnat information till kommissionen som styrker att de villkor för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/689 är uppfyllda på hela delstaten Bayerns territorium, på större delen av delstaten Niedersachsens territorium, utom i distrikten Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg och Stade, på större delen av delstaten Nordrhein-Westfalens territorium, utom i distrikten Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve och Paderborn samt på större delen av delstaten Schleswig-Holsteins territorium, utom i distriktet Rendsburg-Eckernförde. Enligt kommissionens bedömning har dessa ansökningar visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré. Därför bör dessa zoner förtecknas i del I i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 som zoner med sjukdomsfri status vad gäller bovin virusdiarré.

| (5) | För infektion med blåtungevirus har Luxemburg lämnat information till kommissionen som styrker att villkoren för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus är uppfyllda för Luxemburgs hela territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus. Luxemburg bör därför förtecknas som fritt från infektion med blåtungevirus i del I i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(5)

För infektion med blåtungevirus har Luxemburg lämnat information till kommissionen som styrker att villkoren för erkännande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus är uppfyllda för Luxemburgs hela territorium. Enligt kommissionens bedömning har denna ansökan visat sig uppfylla kriterierna i del II kapitel 4 i delegerad förordning (EU) 2020/689 för beviljande av sjukdomsfri status vad gäller infektion med blåtungevirus. Luxemburg bör därför förtecknas som fritt från infektion med blåtungevirus i del I i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620.

| (6) | Bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status vad gäller vissa förtecknade sjukdomar och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/620 av den 15 april 2021 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller godkännande av sjukdomsfri status och status som icke-vaccinerande för vissa medlemsstater eller zoner eller anläggningskretsar däri med avseende på vissa förtecknade sjukdomar och godkännande av program för utrotning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 131, 16.4.2021, s. 78).

3

---

BILAGA

Bilagorna VII och VIII till genomförandeförordning (EU) 2021/620 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | I del I ska posten för Tyskland ersättas med följande:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Tyskland | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen, utom Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen, utom Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein, utom Kreis Rendsburg-Eckernförde
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen” |

1)

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

I del I ska posten för Tyskland ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

”Tyskland

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen, utom Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen, utom Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein, utom Kreis Rendsburg-Eckernförde

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen”

| b) | I del II ska posten för Tyskland ersättas med följande:







  Medlemsstat | Territorium | Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Tyskland | Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen:
  Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen:
  Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein:
  Kreis Rendsburg-Eckernförde | 21 februari 2022” |

b)

I del II ska posten för Tyskland ersättas med följande:

Medlemsstat

Territorium

Det datum för ursprungligt godkännande som avses i artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2020/689

”Tyskland

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen:

Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen:

Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein:

Kreis Rendsburg-Eckernförde

21 februari 2022”

| 2) | I del I i bilaga VIII ska följande post för Luxemburg införas mellan posterna för Litauen och Ungern:






  Medlemsstat | Territorium |
| --- | --- | --- |
| ”Luxemburg | Hela territoriet” |

2)

I del I i bilaga VIII ska följande post för Luxemburg införas mellan posterna för Litauen och Ungern:

Medlemsstat

Territorium

”Luxemburg

Hela territoriet”

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/97

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2058

av den 26 september 2023

om fastställande av särskilda regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller de särskilda nivåerna för offentlig kontroll och förlagan för det allmänna intyget för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av sändningar av vissa detaljhandelsvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 av den 14 juni 2023 om särskilda regler om införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror, växter för plantering, utsädespotatis, maskiner och vissa fordon som har använts för jordbruks- eller skogsbruksändamål samt om förflyttning utan kommersiellt syfte av vissa sällskapsdjur till Nordirland (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bland annat införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av produkter av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung, andra växter än växter avsedda för plantering, säljfärdigt sällskapsdjursfoder och säljfärdiga tuggben, sammansatta produkter, andra livsmedel och material avsedda att komma i kontakt med livsmedel (detaljhandelsvaror) för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bland annat införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av produkter av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung, andra växter än växter avsedda för plantering, säljfärdigt sällskapsdjursfoder och säljfärdiga tuggben, sammansatta produkter, andra livsmedel och material avsedda att komma i kontakt med livsmedel (detaljhandelsvaror) för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter.

| (2) | Närmare bestämt föreskrivs i artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) 2023/1231 att vissa sändningar av detaljhandelsvaror endast ska omfattas av särskilda regler om särskilda nivåer för offentlig kontroll och ett allmänt intyg för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och utsläppande på marknaden i Nordirland om vissa villkor är uppfyllda, inbegripet skriftliga garantier som Förenade kungariket ska lämna i enlighet med artiklarna 4.1 g och 5.1 f i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Närmare bestämt föreskrivs i artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) 2023/1231 att vissa sändningar av detaljhandelsvaror endast ska omfattas av särskilda regler om särskilda nivåer för offentlig kontroll och ett allmänt intyg för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och utsläppande på marknaden i Nordirland om vissa villkor är uppfyllda, inbegripet skriftliga garantier som Förenade kungariket ska lämna i enlighet med artiklarna 4.1 g och 5.1 f i den förordningen.

| (3) | De särskilda reglerna omfattar tillämpningen av frekvenser för dokumentkontroller, identitetskontroller och fysiska kontroller av dessa sändningar och förlagan för det allmänna intyg som ska åtfölja dessa sändningar och uppvisas vid de sanitära och fytosanitära SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland. |
| --- | --- |

(3)

De särskilda reglerna omfattar tillämpningen av frekvenser för dokumentkontroller, identitetskontroller och fysiska kontroller av dessa sändningar och förlagan för det allmänna intyg som ska åtfölja dessa sändningar och uppvisas vid de sanitära och fytosanitära SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland.

| (4) | De skriftliga garantierna ska säkerställa att effektiv offentlig kontroll av sändningar av detaljhandelsvaror vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland som uppfyller kraven i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231 genomförs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (2), och att offentlig kontroll, styrkt genom en kontrollplan, och övervakning i enlighet med kraven i del 1 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 genomförs, omfattande förflyttningarna av dessa detaljhandelsvaror från SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland till den förtecknade destinationsanläggningen, för att säkerställa att dessa sändningar endast är avsedda för detaljhandelsförsäljning vid förtecknade anläggningar i Nordirland och inte senare kommer att förflyttas till en medlemsstat. |
| --- | --- |

(4)

De skriftliga garantierna ska säkerställa att effektiv offentlig kontroll av sändningar av detaljhandelsvaror vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland som uppfyller kraven i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231 genomförs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (2), och att offentlig kontroll, styrkt genom en kontrollplan, och övervakning i enlighet med kraven i del 1 i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 genomförs, omfattande förflyttningarna av dessa detaljhandelsvaror från SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland till den förtecknade destinationsanläggningen, för att säkerställa att dessa sändningar endast är avsedda för detaljhandelsförsäljning vid förtecknade anläggningar i Nordirland och inte senare kommer att förflyttas till en medlemsstat.

| (5) | Förenade kungariket konstaterar i sin skrivelse av den 4 september 2023 att SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland kommer att uppfylla kraven i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231 senast den 1 oktober 2023. |
| --- | --- |

(5)

Förenade kungariket konstaterar i sin skrivelse av den 4 september 2023 att SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland kommer att uppfylla kraven i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231 senast den 1 oktober 2023.

| (6) | Förenade kungariket konstaterar vidare i sina skrivelser av den 4 och den 7 september 2023 att från och med den 1 oktober 2023 kommer effektiv offentlig kontroll av sändningar av detaljhandelsvaror att genomföras vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland i enlighet med förordning (EU) 2017/625 ,och att offentlig kontroll och övervakning i enlighet med kraven i del 1 i bilaga III till förordning (EU) 2023/1231 kommer att genomföras för förflyttning av dessa sändningar från SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland till den förtecknade destinationsanläggningen. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket konstaterar vidare i sina skrivelser av den 4 och den 7 september 2023 att från och med den 1 oktober 2023 kommer effektiv offentlig kontroll av sändningar av detaljhandelsvaror att genomföras vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland i enlighet med förordning (EU) 2017/625 ,och att offentlig kontroll och övervakning i enlighet med kraven i del 1 i bilaga III till förordning (EU) 2023/1231 kommer att genomföras för förflyttning av dessa sändningar från SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland till den förtecknade destinationsanläggningen.

| (7) | I enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2023/1231 genomförde kommissionens avdelningar den 11–14 september 2023 en kontroll i Nordirland av att SPS-kontrollanläggningarna i Nordirland uppfyller de krav som fastställs i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231. I rapporten av den 15 september 2023, som utarbetades efter kommissionens kontroll, anges att SPS-kontrollanläggningarna i hamnarna i Belfast, Larne och Warrenpoint uppfyller de relevanta kraven i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2023/1231 genomförde kommissionens avdelningar den 11–14 september 2023 en kontroll i Nordirland av att SPS-kontrollanläggningarna i Nordirland uppfyller de krav som fastställs i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231. I rapporten av den 15 september 2023, som utarbetades efter kommissionens kontroll, anges att SPS-kontrollanläggningarna i hamnarna i Belfast, Larne och Warrenpoint uppfyller de relevanta kraven i del 1 i bilaga II till förordning (EU) 2023/1231.

| (8) | Eftersom Förenade kungariket har lämnat de nödvändiga skriftliga garantier som krävs enligt artiklarna 4.1 g och 5.1 f i förordning (EU) 2023/1231 är det lämpligt att fastställa de särskilda nivåerna för offentlig kontroll av sådana sändningar samt reglerna om denna offentliga kontroll och om förlagan för det allmänna intyget för sändningar av detaljhandelsvaror, inbegripet vissa detaljhandelsvaror var införsel till unionen för närvarande är förbjuden. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom Förenade kungariket har lämnat de nödvändiga skriftliga garantier som krävs enligt artiklarna 4.1 g och 5.1 f i förordning (EU) 2023/1231 är det lämpligt att fastställa de särskilda nivåerna för offentlig kontroll av sådana sändningar samt reglerna om denna offentliga kontroll och om förlagan för det allmänna intyget för sändningar av detaljhandelsvaror, inbegripet vissa detaljhandelsvaror var införsel till unionen för närvarande är förbjuden.

| (9) | Enligt artikel 6.1 i förordning (EU) 2023/1231 ska alla detaljhandelsvaror märkas. Närmare bestämt föreskrivs det att vissa detaljhandelsvaror ska vara försedda med en individuell märkning från och med den 1 oktober 2023, vissa detaljhandelsvaror från och med den 1 oktober 2024 och vissa detaljhandelsvaror från och med den 1 juli 2025, för att möjliggöra att leveranskedjan i Nordirland anpassas till de särskilda reglerna i förordning (EU) 2023/1231. Enligt artikel 4.3 i den förordningen ska nivåerna för identitetskontroller av detaljhandelsvaror anpassas beroende på i vilken utsträckning olika typer av detaljhandelsvaror är individuellt märkta. De närmare bestämmelser om identitetskontroll av sändningar av produkter av animaliskt ursprung och varor som fastställs i artikel 3.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2130 (3) bör inte tillämpas på identitetskontroller av sändningar av detaljhandelsvaror om de särskilda reglerna i förordning (EU) 2023/1231 är tillämpliga, för att säkerställa en enhetlig tillämpning av den förordningen för dessa detaljhandelsvaror. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 6.1 i förordning (EU) 2023/1231 ska alla detaljhandelsvaror märkas. Närmare bestämt föreskrivs det att vissa detaljhandelsvaror ska vara försedda med en individuell märkning från och med den 1 oktober 2023, vissa detaljhandelsvaror från och med den 1 oktober 2024 och vissa detaljhandelsvaror från och med den 1 juli 2025, för att möjliggöra att leveranskedjan i Nordirland anpassas till de särskilda reglerna i förordning (EU) 2023/1231. Enligt artikel 4.3 i den förordningen ska nivåerna för identitetskontroller av detaljhandelsvaror anpassas beroende på i vilken utsträckning olika typer av detaljhandelsvaror är individuellt märkta. De närmare bestämmelser om identitetskontroll av sändningar av produkter av animaliskt ursprung och varor som fastställs i artikel 3.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2130 (3) bör inte tillämpas på identitetskontroller av sändningar av detaljhandelsvaror om de särskilda reglerna i förordning (EU) 2023/1231 är tillämpliga, för att säkerställa en enhetlig tillämpning av den förordningen för dessa detaljhandelsvaror.

| (10) | Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(10)

Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt.

| (11) | Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln. |
| --- | --- |

(11)

Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs särskilda nivåer för offentlig kontroll samt regler om denna offentliga kontroll och om förlagan för det allmänna intyget för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av sändningar av följande detaljhandelsvaror som omfattas av förordning (EU) 2023/1231:

| a) | Produkter av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung, andra växter än växter avsedda för plantering samt säljfärdigt sällskapsdjursfoder och säljfärdiga tuggben. |
| --- | --- |

a)

Produkter av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung, andra växter än växter avsedda för plantering samt säljfärdigt sällskapsdjursfoder och säljfärdiga tuggben.

| b) | Sammansatta produkter. |
| --- | --- |

b)

Sammansatta produkter.

| c) | Livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Livsmedel.

| d) | Material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

d)

Material avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

2.   De regler som avses i punkt 1 omfattar:

| a) | Frekvensen för de särskilda nivåerna för offentlig kontroll och krav för dokument- och identitetskontroller samt fysiska kontroller av de sändningar som avses i den punkten. |
| --- | --- |

a)

Frekvensen för de särskilda nivåerna för offentlig kontroll och krav för dokument- och identitetskontroller samt fysiska kontroller av de sändningar som avses i den punkten.

| b) | Upprättande av en förlaga till det allmänna intyg som ska åtfölja dessa sändningar och uppvisas vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland. |
| --- | --- |

b)

Upprättande av en förlaga till det allmänna intyg som ska åtfölja dessa sändningar och uppvisas vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland.

Artikel 2

Dokumentkontroll vid SPS-kontrollanläggningar

De behöriga myndigheterna vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland ska genomföra dokumentkontroller av alla allmänna intyg och andra dokument som åtföljer alla sändningar av detaljhandelsvaror som avses i artikel 1 och som förs in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket.

Artikel 3

Särskilda nivåer för offentlig kontroll och krav för identitetskontroller och fysiska kontroller vid SPS-kontrollanläggningar

1.   Identitetskontroller, inbegripet kontroller av efterlevnaden av kraven på att varor ska vara färdigförpackade och försedda med en märkning enligt artiklarna 4.1 a och 5.1 a i förordning (EU) 2023/1231, ska genomföras vid SPS-kontrollanläggningarna för första ankomst i Nordirland med en frekvens på 10 % för alla sändningar av detaljhandelsvaror som avses i artikel 1, utom de som avses i punkt 2 i den här artikeln.

Vid de identitetskontroller som avses i första stycket i denna punkt ska artikel 3.2 i genomförandeförordning (EU) 2019/2130 inte tillämpas.

Fysiska kontroller i samband med de identitetskontroller som avses i första stycket i denna punkt ska genomföras för att uppfylla målen för de skriftliga garantier som avses i artiklarna 4.1 g och 5.1 f i förordning (EU) 2023/1231, särskilt med hjälp av en riskbaserad och underrättelseledd strategi.

2.   Identitetskontroller av sändningar av andra växter än växter avsedda för plantering som avses i artikel 2.2 b i förordning (EU) 2023/1231 ska genomföras med en frekvens på 1 %.

Fysiska kontroller i samband med de identitetskontroller som avses i första stycket i denna punkt ska genomföras för att uppfylla målen för de skriftliga garantier som avses i artiklarna 4.1 g och 5.1 f i förordning (EU) 2023/1231, särskilt med hjälp av en riskbaserad och underrättelseledd strategi.

Artikel 4

Förenklade allmänna krav på intygande

1.   Alla sändningar av detaljhandelsvaror enligt artikel 1 som förs in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket ska åtföljas av ett allmänt intyg som utformats i enlighet med förlagan Retail NI i bilagan.

2.   Det allmänna intyg för detaljhandelsvaror i samma sändning som avses i punkt 1 ska kompletteras med en beskrivning av de detaljhandelsvaror som ingår i sändningen.

Den beskrivning som avses i första stycket ska ingå i ett kompletterande dokument som bifogas det allmänna intyget, som kan vara i pappersform eller elektronisk form. Den ska innehålla uppgifter om

| a) | arten av varje produkt i sändningen och eventuell behandling som varje produkt har genomgått, |
| --- | --- |

a)

arten av varje produkt i sändningen och eventuell behandling som varje produkt har genomgått,

| b) | antalet förpackningar i sändningen och dess nettovikt, |
| --- | --- |

b)

antalet förpackningar i sändningen och dess nettovikt,

| c) | registrerings- eller godkännandenummer för den förtecknade avsändande och mottagande anläggningen i Nordirland. |
| --- | --- |

c)

registrerings- eller godkännandenummer för den förtecknade avsändande och mottagande anläggningen i Nordirland.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 oktober 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2130 av den 25 november 2019 om fastställande av närmare bestämmelser om de åtgärder som ska vidtas under och efter dokumentkontroller, identitetskontroller och fysisk kontroller av djur och varor som är föremål för offentlig kontroll vid gränskontrollstationer (EUT L 321, 12.12.2019, s. 128).

3

---

BILAGA

Förlaga till det allmänna intyget för införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror som levereras direkt till förtecknade anläggningar i Nordirland (förlaga Retail NI)

Image 4

Image 5

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/103

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2059

av den 26 september 2023

om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckning av vissa varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 av den 14 juni 2023 om särskilda regler om införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror, växter för plantering, utsädespotatis, maskiner och vissa fordon som har använts för jordbruks- eller skogsbruksändamål samt om förflyttning utan kommersiellt syfte av vissa sällskapsdjur till Nordirland (1), särskilt artikel 9.4 a, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bl.a. införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter, inklusive särskilda regler om sändningar av detaljhandelsvaror från övriga världen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bl.a. införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter, inklusive särskilda regler om sändningar av detaljhandelsvaror från övriga världen.

| (2) | Närmare bestämt föreskrivs det i artikel 9.1 a i förordning (EU) 2023/1231 att detaljhandelsvaror från övriga världen som består av varor av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung eller sammansatta produkter som omfattas av de djurhälsobestämmelser eller växtskyddsbestämmelser som avses i artikel 1.2 d, e och g i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (2) (varor från övriga världen) får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2023/1231 endast om Förenade kungariket lägger fram skriftliga bevis på att importvillkoren och kraven på offentlig kontroll i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4), (EU) 2016/2031 (5), i förordning (EU) 2017/625 och i de kommissionsakter som antagits enligt de förordningarna är tillämpliga på dessa varor enligt Förenade kungarikets nationella rätt och att de importvillkor och krav på offentlig kontroll genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket (skriftliga bevis). |
| --- | --- |

(2)

Närmare bestämt föreskrivs det i artikel 9.1 a i förordning (EU) 2023/1231 att detaljhandelsvaror från övriga världen som består av varor av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung eller sammansatta produkter som omfattas av de djurhälsobestämmelser eller växtskyddsbestämmelser som avses i artikel 1.2 d, e och g i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (2) (varor från övriga världen) får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2023/1231 endast om Förenade kungariket lägger fram skriftliga bevis på att importvillkoren och kraven på offentlig kontroll i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4), (EU) 2016/2031 (5), i förordning (EU) 2017/625 och i de kommissionsakter som antagits enligt de förordningarna är tillämpliga på dessa varor enligt Förenade kungarikets nationella rätt och att de importvillkor och krav på offentlig kontroll genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket (skriftliga bevis).

| (3) | I artikel 9.4 a i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs att om kommissionen har mottagit de skriftliga bevisen får den anta en genomförandeakt som förtecknar de varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9.4 a i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs att om kommissionen har mottagit de skriftliga bevisen får den anta en genomförandeakt som förtecknar de varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland.

| (4) | Genom skrivelser av den 4, 7 och 12 september 2023 lade Förenade kungariket fram skriftliga bevis på att importvillkoren och kraven på offentlig kontroll enligt förordningarna (EG) nr 1069/2009, (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 som avser kött och slaktbiprodukter från får som kommer från Nya Zeeland samt sällskapsdjursfoder och tuggben som kommer från godkända tredjeländer som förtecknas i kapitel II avsnitt 1 tabell 2 nr 12 i bilaga XIV i kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (6) är tillämpliga enligt dess nationella rätt och att dessa importvillkor och krav på offentlig kontroll som avser dessa varor genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(4)

Genom skrivelser av den 4, 7 och 12 september 2023 lade Förenade kungariket fram skriftliga bevis på att importvillkoren och kraven på offentlig kontroll enligt förordningarna (EG) nr 1069/2009, (EU) 2016/429 och (EU) 2017/625 som avser kött och slaktbiprodukter från får som kommer från Nya Zeeland samt sällskapsdjursfoder och tuggben som kommer från godkända tredjeländer som förtecknas i kapitel II avsnitt 1 tabell 2 nr 12 i bilaga XIV i kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (6) är tillämpliga enligt dess nationella rätt och att dessa importvillkor och krav på offentlig kontroll som avser dessa varor genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket.

| (5) | Det är därför lämpligt att förteckna de varor från övriga världen, identifierade med deras nummer i Kombinerade nomenklaturen (som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (7)) och förtecknade med deras ursprungstredjeland, som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att förteckna de varor från övriga världen, identifierade med deras nummer i Kombinerade nomenklaturen (som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (7)) och förtecknade med deras ursprungstredjeland, som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland.

| (6) | Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(6)

Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt.

| (7) | Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln. |
| --- | --- |

(7)

Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs en förteckning över varor från övriga världen som består av varor av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung eller sammansatta produkter som omfattas av de djurhälsobestämmelser eller växtskyddsbestämmelser som avses i artikel 1.2 d, e och g i förordning (EU) 2017/625, och som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2023/1231 (varor från övriga världen), samt deras ursprungstredjeland.

varor från övriga världen

Artikel 2

Varor från övriga världen som förtecknas i bilagan

Varor från övriga världen som förtecknas i bilagan får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 oktober 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95 7.4.2017, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (EUT L 317, 23.11.2016, s. 4).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

7

---

BILAGA

Förteckning över varor från övriga världen som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland (enligt artikel 2)

| Rad | Varor (*) | KN-nummer (**) | Förlaga till djurhälsointyg/officiellt intyg/officiellt uttalande (***) | Ursprungstredjeland |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategori av varor |
| Varor av animaliskt ursprung |
| 1 | Kött och slaktbiprodukter av får, färska, kylda eller frysta | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Nya Zeeland |
| 2 | Sällskapsdjursfoder och tuggben | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | Hälsointyg enligt kapitel 3(A) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (1) |

Rad

Varor (*)

KN-nummer (**)

Förlaga till djurhälsointyg/officiellt intyg/officiellt uttalande (***)

Ursprungstredjeland

Kategori av varor

Varor av animaliskt ursprung

1

Kött och slaktbiprodukter av får, färska, kylda eller frysta

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Nya Zeeland

2

Sällskapsdjursfoder och tuggben

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

Hälsointyg enligt kapitel 3(A) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (1)

| — | Hälsointyg enligt kapitel 3(B) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 |
| --- | --- |

—

Hälsointyg enligt kapitel 3(B) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011

| — | Hälsointyg enligt kapitel 3(C) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 |
| --- | --- |

—

Hälsointyg enligt kapitel 3(C) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011

| — | Hälsointyg enligt kapitel 3(D) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 |
| --- | --- |

—

Hälsointyg enligt kapitel 3(D) i bilaga XV till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011

Godkända tredjeländer enligt förteckningen i kapitel II avsnitt 1 tabell 2 nr 12 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011

Anmärkningar:

| (*) | Beskrivningen av de varor som förtecknas i tabellen i denna bilaga fastställs i enlighet med kolumnen ”Varuslag” i Kombinerade nomenklaturen (KN), som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 och godkändes genom rådets beslut 87/369/EEC. KN bygger på den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (HS) som antogs i Bryssel den 14 juni 1983.
  Utan att det påverkar tillämpningen av reglerna för tolkning av KN enligt förordning (EEG) nr 2658/87 ska beskrivningen av varor i tabellen i denna bilaga endast anses vara vägledande, eftersom det är KN-numren som avgör vilka varor som omfattas av förteckningen i tabellen i den här förordningen. |
| --- | --- |

(*)

Utan att det påverkar tillämpningen av reglerna för tolkning av KN enligt förordning (EEG) nr 2658/87 ska beskrivningen av varor i tabellen i denna bilaga endast anses vara vägledande, eftersom det är KN-numren som avgör vilka varor som omfattas av förteckningen i tabellen i den här förordningen.

| (**) | I denna kolumn anges KN-numret. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | I denna kolumn anges förlagan till det djurhälsointyg/officiellt intyg/officiellt uttalande som ska åtfölja sändningen av varor från övriga världen i enlighet med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

(3)  Rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 om ingående av den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering samt upprättandet av ändringsprotokollet till denna konvention (EGT L 198, 20.7.1987, s. 1).

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/108

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/2060

av den 26 september 2023

om tillämpningsregler för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 vad gäller förteckningen över de flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1231 av den 14 juni 2023 om särskilda regler om införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror, växter för plantering, utsädespotatis, maskiner och vissa fordon som har använts för jordbruks- eller skogsbruksändamål samt om förflyttning utan kommersiellt syfte av vissa sällskapsdjur till Nordirland (1), särskilt artikel 9.4 b, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bl.a. införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2023/1231 fastställs särskilda regler om bl.a. införsel till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av vissa sändningar av detaljhandelsvaror för utsläppande på marknaden i Nordirland för slutkonsumenter.

| (2) | I synnerhet fastställs i artikel 9 i förordning (EU) 2023/1231 särskilda regler för sändningar av detaljhandelsvaror från övriga världen. I artikel 9.2 b i den förordningen föreskrivs att fiskeriprodukter som fångats av ett fiskefartyg som för flagg för ett annat tredjeland än Förenade kungariket (flaggstaten) och som importerats till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket som detaljhandelsvaror och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i den förordningen endast om det berörda fiskefartygets flaggstat förtecknas i en genomförandeakt som antas i enlighet med artikel 9.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I synnerhet fastställs i artikel 9 i förordning (EU) 2023/1231 särskilda regler för sändningar av detaljhandelsvaror från övriga världen. I artikel 9.2 b i den förordningen föreskrivs att fiskeriprodukter som fångats av ett fiskefartyg som för flagg för ett annat tredjeland än Förenade kungariket (flaggstaten) och som importerats till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket som detaljhandelsvaror och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i den förordningen endast om det berörda fiskefartygets flaggstat förtecknas i en genomförandeakt som antas i enlighet med artikel 9.4 i den förordningen.

| (3) | I artikel 9.2 a i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs dessutom att fiskeriprodukter som fångats av ett fartyg från flaggstaten och importerats till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket som detaljhandelsvaror och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i den förordningen endast om Förenade kungariket lägger fram skriftliga bevis för att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav är tillämpliga enligt dess nationella rätt och därigenom säkerställer att fiskeriprodukter som erhållits från olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (2) och i unionsakter som antagits i enlighet med den förordningen, inte importeras till Förenade kungariket, och att dessa importvillkor, denna offentliga kontroll och dessa kontrollkrav genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket (skriftliga bevis). |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9.2 a i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs dessutom att fiskeriprodukter som fångats av ett fartyg från flaggstaten och importerats till andra delar av Förenade kungariket än Nordirland får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket som detaljhandelsvaror och släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 4 i den förordningen endast om Förenade kungariket lägger fram skriftliga bevis för att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav är tillämpliga enligt dess nationella rätt och därigenom säkerställer att fiskeriprodukter som erhållits från olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (2) och i unionsakter som antagits i enlighet med den förordningen, inte importeras till Förenade kungariket, och att dessa importvillkor, denna offentliga kontroll och dessa kontrollkrav genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket (skriftliga bevis).

| (4) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, och i artikel 12.1 i förordningen förbjuds import till unionen av fiskeriprodukter från IUU-fiske. I artikel 20 i den förordningen fastställs dessutom regler för meddelanden till kommissionen från flaggstater som är tredjeländer för godtagande av fångstintyg som godkänts av sådana flaggstater för att bland annat säkerställa att sändningar av fiskeriprodukter som förs in i unionen från tredjeländer iakttar detta förbud. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, och i artikel 12.1 i förordningen förbjuds import till unionen av fiskeriprodukter från IUU-fiske. I artikel 20 i den förordningen fastställs dessutom regler för meddelanden till kommissionen från flaggstater som är tredjeländer för godtagande av fångstintyg som godkänts av sådana flaggstater för att bland annat säkerställa att sändningar av fiskeriprodukter som förs in i unionen från tredjeländer iakttar detta förbud.

| (5) | Genom rådets genomförandebeslut 2014/170/EU (3) upprättas en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets genomförandebeslut 2014/170/EU (3) upprättas en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008.

| (6) | I artikel 9.4 b i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs att om kommissionen har mottagit de skriftliga bevisen får den anta en genomförandeakt som förtecknar flaggstaterna för de fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 9.4 b i förordning (EU) 2023/1231 föreskrivs att om kommissionen har mottagit de skriftliga bevisen får den anta en genomförandeakt som förtecknar flaggstaterna för de fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland som detaljhandelsvaror från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland.

| (7) | Genom en skrivelse av den 4 september 2023 lade Förenade kungariket fram skriftliga bevis på att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav är tillämpliga enligt dess nationella rätt och att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 4 september 2023 lade Förenade kungariket fram skriftliga bevis på att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav är tillämpliga enligt dess nationella rätt och att importvillkor, offentlig kontroll och kontrollkrav genomförs verkningsfullt av Förenade kungariket.

| (8) | Eftersom Förenade kungariket har lagt fram de skriftliga bevis som krävs enligt artikel 9.2 a i förordning (EU) 2023/1231 är det lämpligt att fastställa en förteckning över flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror efter att ha importerats till andra delar av Förenade kungariket. I den förteckningen bör man ta hänsyn till den anmälningsskyldighet som fastställs i artikel 20 i förordning (EG) nr 1005/2008 och den förteckning över icke-samarbetande tredjeländer som upprättats genom genomförandebeslut 2014/170/EU. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom Förenade kungariket har lagt fram de skriftliga bevis som krävs enligt artikel 9.2 a i förordning (EU) 2023/1231 är det lämpligt att fastställa en förteckning över flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror efter att ha importerats till andra delar av Förenade kungariket. I den förteckningen bör man ta hänsyn till den anmälningsskyldighet som fastställs i artikel 20 i förordning (EG) nr 1005/2008 och den förteckning över icke-samarbetande tredjeländer som upprättats genom genomförandebeslut 2014/170/EU.

| (9) | Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Av rättssäkerhetsskäl och för att undvika onödiga störningar i handeln bör denna förordning få verkan så snart som möjligt.

| (10) | Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln. |
| --- | --- |

(10)

Skyldigheten att märka detaljhandelsvaror i enlighet med bilaga IV till förordning (EU) 2023/1231 tillämpas från och med den 1 oktober 2023. Denna förordning bör därför gälla från och med den 1 oktober 2023 för att säkerställa samstämmighet och rättssäkerhet och undvika onödiga störningar i handeln.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs en förteckning över andra tredjeländer än Förenade kungariket som är flaggstater för fiskefartyg som fångar fiskeriprodukter som får föras in i Nordirland från andra delar av Förenade kungariket och släppas ut på marknaden i Nordirland som detaljhandelsvaror i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2023/1231, efter att ha importerats till andra delar av Förenade kungariket (förteckningen över flaggstater).

förteckningen över flaggstater

Artikel 2

Förteckning över flaggstater

Förteckningen över flaggstater fastställs i bilagan.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 oktober 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut av den 24 mars 2014 om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (2014/170/EU) (EUT L 91, 27.3.2014, s. 43).

3

---

BILAGA

| ALBANIEN |
| --- |
| ALGERIET |
| ANGOLA |
| ANTIGUA OCH BARBUDA |
| ARGENTINA |
| AUSTRALIEN |
| BAHAMAS |
| BANGLADESH |
| BELIZE |
| BENIN |
| BRASILIEN |
| KANADA |
| KAP VERDE |
| CHILE |
| KINA |
| COLOMBIA |
| COSTA RICA |
| ELFENBENSKUSTEN |
| KUBA |
| CURAÇAO |
| ECUADOR |
| EGYPTEN |
| EL SALVADOR |
| ERITREA |
| FALKLANDSÖARNA |
| FÄRÖARNA |
| FIDJI |
| FRANSKA POLYNESIEN |
| DE FRANSKA TERRITORIERNA I SÖDRA INDISKA OCEANEN OCH ANTARKTIS |
| GABON |
| GHANA |
| GRÖNLAND |
| GRENADA |
| GUATEMALA |
| GUINEA |
| GUYANA |
| ISLAND |
| INDIEN |
| INDONESIEN |
| JAMAICA |
| JAPAN |
| KENYA |
| KIRIBATI |
| MADAGASKAR |
| MALAYSIA |
| MALDIVERNA |
| MAURETANIEN |
| MAURITIUS |
| MEXIKO |
| MONTENEGRO |
| MAROCKO |
| MOÇAMBIQUE |
| MYANMAR/BURMA |
| NAMIBIA |
| NYA KALEDONIEN |
| NYA ZEELAND |
| NICARAGUA |
| NIGERIA |
| NORGE |
| OMAN |
| PAKISTAN |
| PANAMA |
| PAPUA NYA GUINEA |
| PERU |
| FILIPPINERNA |
| RYSSLAND |
| SANKT HELENA |
| SAINT-PIERRE-ET-MIQUELON |
| SENEGAL |
| SEYCHELLERNA |
| SALOMONÖARNA |
| SYDAFRIKA |
| SYDKOREA |
| SRI LANKA |
| SURINAM |
| TAIWAN |
| TANZANIA |
| THAILAND |
| GAMBIA |
| TRISTAN DA CUNHA |
| TUNISIEN |
| TURKIET |
| UKRAINA |
| FÖRENADE ARABEMIRATEN |
| FÖRENTA STATERNA |
| URUGUAY |
| VENEZUELA |
| VIETNAM |
| WALLIS OCH FUTUNA |
| JEMEN |

ALBANIEN

ALGERIET

ANGOLA

ANTIGUA OCH BARBUDA

ARGENTINA

AUSTRALIEN

BAHAMAS

BANGLADESH

BELIZE

BENIN

BRASILIEN

KANADA

KAP VERDE

CHILE

KINA

COLOMBIA

COSTA RICA

ELFENBENSKUSTEN

KUBA

CURAÇAO

ECUADOR

EGYPTEN

EL SALVADOR

ERITREA

FALKLANDSÖARNA

FÄRÖARNA

FIDJI

FRANSKA POLYNESIEN

DE FRANSKA TERRITORIERNA I SÖDRA INDISKA OCEANEN OCH ANTARKTIS

GABON

GHANA

GRÖNLAND

GRENADA

GUATEMALA

GUINEA

GUYANA

ISLAND

INDIEN

INDONESIEN

JAMAICA

JAPAN

KENYA

KIRIBATI

MADAGASKAR

MALAYSIA

MALDIVERNA

MAURETANIEN

MAURITIUS

MEXIKO

MONTENEGRO

MAROCKO

MOÇAMBIQUE

MYANMAR/BURMA

NAMIBIA

NYA KALEDONIEN

NYA ZEELAND

NICARAGUA

NIGERIA

NORGE

OMAN

PAKISTAN

PANAMA

PAPUA NYA GUINEA

PERU

FILIPPINERNA

RYSSLAND

SANKT HELENA

SAINT-PIERRE-ET-MIQUELON

SENEGAL

SEYCHELLERNA

SALOMONÖARNA

SYDAFRIKA

SYDKOREA

SRI LANKA

SURINAM

TAIWAN

TANZANIA

THAILAND

GAMBIA

TRISTAN DA CUNHA

TUNISIEN

TURKIET

UKRAINA

FÖRENADE ARABEMIRATEN

FÖRENTA STATERNA

URUGUAY

VENEZUELA

VIETNAM

WALLIS OCH FUTUNA

JEMEN

---

BESLUT

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/114

---

EUROPEISKA RÅDETS BESLUT (EU) 2023/2061

av den 22 september 2023

om Europaparlamentets sammansättning

EUROPEISKA RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14.2,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a.1,

med beaktande av Europaparlamentets förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 14.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs kriterierna för Europaparlamentets sammansättning, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus ordföranden, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 14.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs kriterierna för Europaparlamentets sammansättning, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus ordföranden, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser.

| (2) | I artikel 10 i EU-fördraget föreskrivs bland annat att unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, där medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet, och där medlemsstaterna ska företrädas i rådet av sina regeringar, vilka själva ska vara demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament eller medborgare. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10 i EU-fördraget föreskrivs bland annat att unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, där medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet, och där medlemsstaterna ska företrädas i rådet av sina regeringar, vilka själva ska vara demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament eller medborgare.

| (3) | Artikel 14.2 i EU-fördraget är därför tillämplig inom ramen för de mera omfattande institutionella bestämmelser som fastställs i fördragen, vilka även inbegriper bestämmelserna om beslutsfattande i rådet. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 14.2 i EU-fördraget är därför tillämplig inom ramen för de mera omfattande institutionella bestämmelser som fastställs i fördragen, vilka även inbegriper bestämmelserna om beslutsfattande i rådet.

| (4) | Före utgången av 2026 och innan förslaget om dess sammansättning läggs fram, bör Europaparlamentet föreslå en objektiv, rättvis, hållbar och transparent metod för fördelning av platser som genomför principen om degressiv proportionalitet, utan att det påverkar institutionernas befogenheter enligt fördragen. Med beaktande av effekterna av möjlig framtida utveckling bör en sådan metod säkerställa ett hållbart högsta antal ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(4)

Före utgången av 2026 och innan förslaget om dess sammansättning läggs fram, bör Europaparlamentet föreslå en objektiv, rättvis, hållbar och transparent metod för fördelning av platser som genomför principen om degressiv proportionalitet, utan att det påverkar institutionernas befogenheter enligt fördragen. Med beaktande av effekterna av möjlig framtida utveckling bör en sådan metod säkerställa ett hållbart högsta antal ledamöter av Europaparlamentet.

| (5) | Budgetmyndigheten och kommissionen bör, när de utövar sina befogenheter inom ramen för det årliga budgetförfarandet, säkerställa att den ökning av antalet platser som föreskrivs i detta beslut är budgetneutral inom avsnitt 1 i unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

(5)

Budgetmyndigheten och kommissionen bör, när de utövar sina befogenheter inom ramen för det årliga budgetförfarandet, säkerställa att den ökning av antalet platser som föreskrivs i detta beslut är budgetneutral inom avsnitt 1 i unionens allmänna budget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpningen av artikel 14.2 i EU-fördraget ska följande principer gälla:

| — | Det totala antalet platser i Europaparlamentet får inte överstiga 750, plus ordföranden. |
| --- | --- |

—

Det totala antalet platser i Europaparlamentet får inte överstiga 750, plus ordföranden.

| — | Tilldelningen av platser till medlemsstaterna ska vara degressivt proportionell med minst sex platser och högst 96 platser per medlemsstat, samtidigt som storleken på medlemsstaternas respektive befolkningar ska återspeglas så nära som möjligt. |
| --- | --- |

—

Tilldelningen av platser till medlemsstaterna ska vara degressivt proportionell med minst sex platser och högst 96 platser per medlemsstat, samtidigt som storleken på medlemsstaternas respektive befolkningar ska återspeglas så nära som möjligt.

| — | Degressiv proportionalitet ska definieras på följande sätt: Förhållandet mellan befolkningsstorlek och antalet platser för varje medlemsstat, före avrundning till närmaste heltal, ska variera beroende på deras respektive befolkningsstorlek, så att varje ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med större befolkningsstorlek företräder fler medborgare än en ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med mindre befolkningsstorlek, och omvänt att ju större befolkningsstorlek en medlemsstat har, desto fler platser i Europaparlamentet har den rätt till. |
| --- | --- |

—

Degressiv proportionalitet ska definieras på följande sätt: Förhållandet mellan befolkningsstorlek och antalet platser för varje medlemsstat, före avrundning till närmaste heltal, ska variera beroende på deras respektive befolkningsstorlek, så att varje ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med större befolkningsstorlek företräder fler medborgare än en ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med mindre befolkningsstorlek, och omvänt att ju större befolkningsstorlek en medlemsstat har, desto fler platser i Europaparlamentet har den rätt till.

| — | Tilldelningen av platser i Europaparlamentet ska beakta befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Tilldelningen av platser i Europaparlamentet ska beakta befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna.

Artikel 2

Den totala befolkningsstorleken i medlemsstaterna beräknas av kommissionen (Eurostat) utifrån uppgifter från medlemsstaterna, i enlighet med en metod som fastställts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 (3).

Artikel 3

Det antal företrädare i Europaparlamentet som väljs i varje medlemsstat för parlamentets valperiod 2024–2029 fastställs enligt följande:

| Belgien | 22 |
| --- | --- |
| Bulgarien | 17 |
| Tjeckien | 21 |
| Danmark | 15 |
| Tyskland | 96 |
| Estland | 7 |
| Irland | 14 |
| Grekland | 21 |
| Spanien | 61 |
| Frankrike | 81 |
| Kroatien | 12 |
| Italien | 76 |
| Cypern | 6 |
| Lettland | 9 |
| Litauen | 11 |
| Luxemburg | 6 |
| Ungern | 21 |
| Malta | 6 |
| Nederländerna | 31 |
| Österrike | 20 |
| Polen | 53 |
| Portugal | 21 |
| Rumänien | 33 |
| Slovenien | 9 |
| Slovakien | 15 |
| Finland | 15 |
| Sverige | 21 |

Belgien

22

Bulgarien

17

Tjeckien

21

Danmark

15

Tyskland

96

Estland

7

Irland

14

Grekland

21

Spanien

61

Frankrike

81

Kroatien

12

Italien

76

Cypern

6

Lettland

9

Litauen

11

Luxemburg

6

Ungern

21

Malta

6

Nederländerna

31

Österrike

20

Polen

53

Portugal

21

Rumänien

33

Slovenien

9

Slovakien

15

Finland

15

Sverige

21

Artikel 4

I tillräckligt god tid före inledandet av parlamentets valperiod 2029–2034, och om möjligt före utgången av 2027, ska Europaparlamentet, i enlighet med artikel 14.2 i EU-fördraget, för Europeiska rådet lägga fram ett förslag till uppdaterad tilldelning av platser i Europaparlamentet.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 22 september 2023.

På rådets vägnar

C. MICHEL

Ordförande

---

(1)  Förslag antaget den 15 juni 2023 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Godkännande av den 13 september 2023 (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 av den 20 november 2013 om europeisk befolkningsstatistik (EUT L 330, 10.12.2013, s. 39).

3

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/117

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/2062

av den 25 september 2023

om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stödja den beninska försvarsmakten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 41.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (1) inrättas den europeiska fredsfaciliteten för medlemsstaternas finansiering av unionsåtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet enligt artikel 21.2 c i fördraget. Enligt artikel 1.2 i beslut (Gusp) 2021/509 ska den europeiska fredsfaciliteten i synnerhet användas för att finansiera stödåtgärder, såsom åtgärder för att stärka tredjestaters och regionala och internationella organisationers kapacitet när det gäller militära och försvarsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (1) inrättas den europeiska fredsfaciliteten för medlemsstaternas finansiering av unionsåtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet enligt artikel 21.2 c i fördraget. Enligt artikel 1.2 i beslut (Gusp) 2021/509 ska den europeiska fredsfaciliteten i synnerhet användas för att finansiera stödåtgärder, såsom åtgärder för att stärka tredjestaters och regionala och internationella organisationers kapacitet när det gäller militära och försvarsrelaterade frågor.

| (2) | Säkerhetsförhållandena i de norra regionerna av Guineabuktens kustländer, nämligen Ghana, Elfenbenskusten, Benin och Togo, har försämrats i samband med krisen i centrala Sahel. |
| --- | --- |

(2)

Säkerhetsförhållandena i de norra regionerna av Guineabuktens kustländer, nämligen Ghana, Elfenbenskusten, Benin och Togo, har försämrats i samband med krisen i centrala Sahel.

| (3) | Mot bakgrund av den försämrade säkerhetsmiljön i regionen är det viktigt att stärka Benins försvars- och säkerhetsstyrkor för att möjliggöra och stödja stabiliseringsinsatserna i det landet. I det sammanhanget, och fullt medveten om att situationen kräver ett integrerat svar, betraktar unionen säkerställandet av långvarig fred och säkerhet i Benin som en central prioritering. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av den försämrade säkerhetsmiljön i regionen är det viktigt att stärka Benins försvars- och säkerhetsstyrkor för att möjliggöra och stödja stabiliseringsinsatserna i det landet. I det sammanhanget, och fullt medveten om att situationen kräver ett integrerat svar, betraktar unionen säkerställandet av långvarig fred och säkerhet i Benin som en central prioritering.

| (4) | Den 3 juli 2023 mottog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik en begäran från Benin om att unionen skulle stödja den beninska försvarsmakten. Det begärda stödet avser upphandling av viktig utrustning för att stärka den operativa förmågan hos de beninska militära enheter som utplacerats i Benins norra del inom ramen för insatsen Mirador för att bekämpa icke-statliga väpnade grupper och motverka och minska möjligheterna för dessa grupper att utföra terroristattacker. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 juli 2023 mottog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik en begäran från Benin om att unionen skulle stödja den beninska försvarsmakten. Det begärda stödet avser upphandling av viktig utrustning för att stärka den operativa förmågan hos de beninska militära enheter som utplacerats i Benins norra del inom ramen för insatsen Mirador för att bekämpa icke-statliga väpnade grupper och motverka och minska möjligheterna för dessa grupper att utföra terroristattacker.

| (5) | Stödåtgärder ska genomföras med beaktande av de principer och krav som anges i beslut (Gusp) 2021/509, i synnerhet överensstämmelse med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (2), samt i enlighet med reglerna för verkställandet av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

(5)

Stödåtgärder ska genomföras med beaktande av de principer och krav som anges i beslut (Gusp) 2021/509, i synnerhet överensstämmelse med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (2), samt i enlighet med reglerna för verkställandet av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

| (6) | Rådet bekräftar sin beslutsamhet att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och att stärka rättsstatens principer och god samhällsstyrning, i enlighet med Förenta nationernas stadga, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

(6)

Rådet bekräftar sin beslutsamhet att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och att stärka rättsstatens principer och god samhällsstyrning, i enlighet med Förenta nationernas stadga, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande, mål, tillämpningsområde och varaktighet

1.   En stödåtgärd till förmån för Benin (mottagaren) som ska finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten (stödåtgärden) inrättas härmed.

2.   Målet för stödåtgärden är att förbättra den beninska försvarsmaktens förmåga att skydda Benins territoriella integritet och suveränitet och landets civilbefolkning mot interna och externa angrepp och att bidra till fred och stabilitet i regionen.

3.   För att det mål som anges i punkt 2 ska uppnås ska stödåtgärden finansiera följande typer av utrustning som inte har utformats för att åstadkomma dödligt våld:

| a) | Ett luftfartyg för underrättelseverksamhet, övervakning och spaning. |
| --- | --- |

a)

Ett luftfartyg för underrättelseverksamhet, övervakning och spaning.

| b) | Obemannade luftfartygssystem för underrättelseverksamhet, övervakning och spaning. |
| --- | --- |

b)

Obemannade luftfartygssystem för underrättelseverksamhet, övervakning och spaning.

4.   Stödåtgärdens varaktighet ska vara 30 månader från och med antagandet av detta beslut.

Artikel 2

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för stödåtgärden ska vara 11 750 000 EUR.

2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509 och reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

3.   Utgifterna för genomförandet av stödåtgärden ska vara stödberättigande från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 3

Arrangemang med mottagaren

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ingå alla nödvändiga arrangemang med mottagaren för att säkerställa att mottagaren efterlever de krav och villkor som fastställs genom detta beslut som ett villkor för tillhandahållandet av stöd inom ramen för stödåtgärden.

2.   De arrangemang som avses i punkt 1 ska inkludera bestämmelser som förpliktar mottagaren att säkerställa att

| a) | de enheter i den beninska försvarsmakten som har utplacerats inom ramen för insatsen Mirador och som stöds genom stödåtgärden efterlever tillämplig internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

a)

de enheter i den beninska försvarsmakten som har utplacerats inom ramen för insatsen Mirador och som stöds genom stödåtgärden efterlever tillämplig internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt,

| b) | alla tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden används korrekt och effektivt för de ändamål för vilka de tillhandahållits, |
| --- | --- |

b)

alla tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden används korrekt och effektivt för de ändamål för vilka de tillhandahållits,

| c) | underhållet av alla tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden är tillräckligt för att säkerställa att tillgångarna är användbara och tillgängliga i operativt hänseende under deras livscykel, |
| --- | --- |

c)

underhållet av alla tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden är tillräckligt för att säkerställa att tillgångarna är användbara och tillgängliga i operativt hänseende under deras livscykel,

| d) | tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden inte kommer att gå förlorade, eller utan godkännande från den facilitetskommitté som inrättats enligt beslut (Gusp) 2021/509 (facilitetskommittén) överföras till andra personer eller enheter än dem som identifieras i de arrangemangen, inbegripet vid slutet av deras livscykel. |
| --- | --- |

d)

tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden inte kommer att gå förlorade, eller utan godkännande från den facilitetskommitté som inrättats enligt beslut (Gusp) 2021/509 (facilitetskommittén) överföras till andra personer eller enheter än dem som identifieras i de arrangemangen, inbegripet vid slutet av deras livscykel.

3.   De arrangemang som avses i punkt 1 ska inkludera bestämmelser om tillfälligt upphävande och avslutande av stöd inom ramen för stödåtgärden om det konstateras att mottagaren åsidosatt de förpliktelser som anges i punkt 2.

Artikel 4

Genomförande

1.   Den höga representanten ska vara ansvarig för att säkerställa genomförandet av detta beslut i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509 och med reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten, i linje med den integrerade metodiska ramen för bedömning och identifiering av vilka åtgärder och kontroller som krävs vad gäller stödåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

2.   Den utrustning som avses i artikel 1.3 ska tillhandahållas av Défense Conseil International – DCI Group.

Artikel 5

Övervakning, kontroll och utvärdering

1.   Den höga representanten ska övervaka att mottagaren fullgör de förpliktelser som fastställs i artikel 3. Denna övervakning ska användas för att öka medvetenheten om sammanhanget och riskerna för åsidosättanden av de förpliktelser som fastställs i enlighet med artikel 3 och bidra till att förebygga sådana åsidosättanden, inbegripet kränkningar av internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt som begås av de enheter i den beninska försvarsmakten som har utplacerats inom ramen för insatsen Mirador.

2.   Kontrollen av utrustning efter leverans ska organiseras på följande sätt:

| a) | Verifiering av leverans, varvid leveransintyg ska undertecknas av slutanvändaren när äganderätten överförs. |
| --- | --- |

a)

Verifiering av leverans, varvid leveransintyg ska undertecknas av slutanvändaren när äganderätten överförs.

| b) | Rapportering, genom vilken mottagaren årligen ska rapportera om den verksamhet som genomförs med den utrustning som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden och om inventeringen av angivna poster till dess att kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) anser att sådan rapportering inte längre är nödvändig. |
| --- | --- |

b)

Rapportering, genom vilken mottagaren årligen ska rapportera om den verksamhet som genomförs med den utrustning som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden och om inventeringen av angivna poster till dess att kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) anser att sådan rapportering inte längre är nödvändig.

| c) | Inspektion på plats, varvid mottagaren på begäran ska ge den höga representanten tillträde för att genomföra kontroller på plats. |
| --- | --- |

c)

Inspektion på plats, varvid mottagaren på begäran ska ge den höga representanten tillträde för att genomföra kontroller på plats.

3.   Den höga representanten ska göra en slutlig utvärdering efter slutförandet av stödåtgärden i syfte att bedöma huruvida stödåtgärden har bidragit till uppnåendet av de mål som anges i artikel 1.2.

Artikel 6

Rapportering

Under genomförandeperioden ska den höga representanten förelägga Kusp halvårsrapporter om genomförandet av stödåtgärden, i enlighet med artikel 63 i beslut (Gusp) 2021/509. Stödåtgärdsförvaltaren ska regelbundet informera facilitetskommittén om verkställandet av inkomster och utgifter i enlighet med artikel 38 i det beslutet, inbegripet genom att tillhandahålla information om berörda leverantörer och underleverantörer.

Artikel 7

Tillfälligt upphävande och avslutande

1.   Kusp får besluta att helt eller delvis tillfälligt upphäva genomförandet av stödåtgärden i enlighet med artikel 64 i beslut (Gusp) 2021/509.

2.   Kusp får även rekommendera att rådet avslutar stödåtgärden.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2023.

På rådets vägnar

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).

1

(2)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

2

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/121

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/2063

av den 25 september 2023

om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) inrättades. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) inrättades.

| (2) | Den 26 juni 2023 antog rådet beslut (Gusp) 2023/1305 (2), genom vilket mandatet för EU BAM Libyen anpassades och förlängdes till och med den 30 juni 2025. Genom det beslutet försågs också EU BAM Libyen med ett finansiellt referensbelopp till och med den 30 september 2023. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 juni 2023 antog rådet beslut (Gusp) 2023/1305 (2), genom vilket mandatet för EU BAM Libyen anpassades och förlängdes till och med den 30 juni 2025. Genom det beslutet försågs också EU BAM Libyen med ett finansiellt referensbelopp till och med den 30 september 2023.

| (3) | EU BAM Libyen bör förses med ett finansiellt referensbelopp för perioden 1 oktober 2023–30 juni 2025. |
| --- | --- |

(3)

EU BAM Libyen bör förses med ett finansiellt referensbelopp för perioden 1 oktober 2023–30 juni 2025.

| (4) | Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan göra det svårare att uppnå de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan göra det svårare att uppnå de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 13.1 i beslut 2013/233/Gusp ska sista stycket ersättas med följande:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen från och med den 1 oktober 2023 till och med den 30 juni 2025 ska vara 53 442 350,13 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 oktober 2023.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2023.

På rådets vägnar

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2023/1305 av den 26 juni 2023 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 161, 27.6.2023, s. 68).

2

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/122

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/2064

av den 25 september 2023

om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin). Kapitel III i strategin innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin). Kapitel III i strategin innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som förtecknas i dess kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO).

| (3) | Signatärstater till fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation, för att sköta det praktiska genomförandet av CTBT. |
| --- | --- |

(3)

Signatärstater till fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation, för att sköta det praktiska genomförandet av CTBT.

| (4) | Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin. |
| --- | --- |

(4)

Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionen för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål inom ramen för strategin.

| (5) | I nedrustningsagendan Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament konstaterade Förenta nationernas generalsekreterare att CTBT genom att hindra framtagandet av nya avancerade typer av kärnvapen har satt stopp för kapprustningen och att fördraget även fungerar som en kraftfull normativ barriär mot stater som, i strid med sina åtaganden om icke-spridning, skulle kunna försöka ta fram, tillverka och därefter förvärva kärnvapen. |
| --- | --- |

(5)

I nedrustningsagendan Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament konstaterade Förenta nationernas generalsekreterare att CTBT genom att hindra framtagandet av nya avancerade typer av kärnvapen har satt stopp för kapprustningen och att fördraget även fungerar som en kraftfull normativ barriär mot stater som, i strid med sina åtaganden om icke-spridning, skulle kunna försöka ta fram, tillverka och därefter förvärva kärnvapen.

| (6) | I den strategiska kompassen för säkerhet och försvar från 2022 hänvisas det till det ihållande hotet från spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare, utvidgningen av kärnvapenarsenaler, utvecklingen av nya vapensystem samt vissa länders användning av kärnvapenhot, och det anges att unionen har som mål att förstärka konkreta åtgärder till stöd för nedrustnings-, icke-spridnings- och vapenkontrollmål. |
| --- | --- |

(6)

I den strategiska kompassen för säkerhet och försvar från 2022 hänvisas det till det ihållande hotet från spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare, utvidgningen av kärnvapenarsenaler, utvecklingen av nya vapensystem samt vissa länders användning av kärnvapenhot, och det anges att unionen har som mål att förstärka konkreta åtgärder till stöd för nedrustnings-, icke-spridnings- och vapenkontrollmål.

| (7) | Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och fem beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensamma åtgärder 2006/243/Gusp (1), 2007/468/Gusp (2) och 2008/588/Gusp (3), och beslut 2010/461/Gusp (4), 2012/699/Gusp (5), (Gusp) 2015/1837 (6), (Gusp) 2018/298 (7) och (Gusp) 2020/901 (8). Det unionsstödet bör fortsätta. |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och fem beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensamma åtgärder 2006/243/Gusp (1), 2007/468/Gusp (2) och 2008/588/Gusp (3), och beslut 2010/461/Gusp (4), 2012/699/Gusp (5), (Gusp) 2015/1837 (6), (Gusp) 2018/298 (7) och (Gusp) 2020/901 (8). Det unionsstödet bör fortsätta.

| (8) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. Den åtgärd som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(8)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 337 anläggningar i hela världen, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. Den åtgärd som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att genomföra strategin, EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och den strategiska kompassen för säkerhet och försvar ska unionen ytterligare, genom en operativ åtgärd, stödja den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO.

2.   Målen för den åtgärd som avses i punkt 1 ska vara att

| a) | stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, |
| --- | --- |

a)

stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem,

| b) | stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet, |
| --- | --- |

b)

stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet,

| c) | öka medvetenheten om CTBT och främja dess universalisering och ikraftträdande. |
| --- | --- |

c)

öka medvetenheten om CTBT och främja dess universalisering och ikraftträdande.

3.   En detaljerad beskrivning av åtgärden återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska verkställa det tekniska genomförandet av den åtgärd som avses i artikel 1.

3.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med den förberedande kommissionen för CTBTO.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av den unionsfinansierade åtgärd som avses i artikel 1 ska vara 6 285 929 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det referensbelopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som finansieras med det belopp som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en överenskommelse om medverkan med den förberedande kommissionen för CTBTO. I överenskommelserna om medverkan ska det fastställas att den förberedande kommissionen för CTBTO ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter detta besluts ikraftträdande. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för överenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen för CTBTO. Rapporterna ska ligga till grund för den utvärdering som utförs av rådet.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av den åtgärd som avses i artikel 1.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 36 månader efter ingåendet av den överenskommelse som avses i artikel 3.3. Det upphör dock att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om ingen överenskommelse har ingåtts inom den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2023.

På rådets vägnar

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/243/Gusp av den 20 mars 2006 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 88, 25.3.2006, s. 68).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/Gusp av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 176, 6.7.2007, s. 31).

2

(3)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/588/Gusp av den 15 juli 2008 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 189, 17.7.2008, s. 28).

3

(4)  Rådets beslut 2010/461/Gusp av den 26 juli 2010 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 219, 20.8.2010, s. 7).

4

(5)  Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 314, 14.11.2012, s. 27).

5

(6)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1837 av den 12 oktober 2015 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 266, 13.10.2015, s. 83).

6

(7)  Rådets beslut (Gusp) 2018/298 av den 26 februari 2018 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 56, 28.2.2018, s. 34).

7

(8)  Rådets beslut (Gusp) 2020/901 av den 29 juni 2020 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 207, 30.6.2020, s. 15).

8

---

BILAGA

STÖD FÖR DEN VERKSAMHET SOM BEDRIVS AV DEN FÖRBEREDANDE KOMMISSIONEN FÖR ORGANISATIONEN FÖR FÖRDRAGET OM FULLSTÄNDIGT FÖRBUD MOT KÄRNSPRÄNGNINGAR (CTBTO)

1.   Bakgrund

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin), vars kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| — | Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), som förbjuder alla kärnsprängningar, är en väsentlig del av den internationella strukturen för icke-spridning. CTBT är en stark kollektiv förtroende- och säkerhetsskapande åtgärd och en kraftfull begränsning av spridningen av kärnvapen som förhindrar utvecklingen av kärnvapen i länder som för närvarande inte har sådana vapen, samt uppgraderingar av redan befintliga kärnvapenarsenaler. |
| --- | --- |

—

Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), som förbjuder alla kärnsprängningar, är en väsentlig del av den internationella strukturen för icke-spridning. CTBT är en stark kollektiv förtroende- och säkerhetsskapande åtgärd och en kraftfull begränsning av spridningen av kärnvapen som förhindrar utvecklingen av kärnvapen i länder som för närvarande inte har sådana vapen, samt uppgraderingar av redan befintliga kärnvapenarsenaler.

CTBT har infört en kraftfull global norm mot kärnvapenprovning, uppbackad av ett modernt och mycket känsligt globalt system för övervakning av kärnsprängningar, det internationella övervakningssystemet (IMS), som används av organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar(CTBTO) för att övervaka efterlevnaden av fördraget.

Fördraget har ännu inte trätt i kraft och de globala insatserna fortsätter för att uppnå detta centrala mål för det internationella freds- och säkerhetssamfundet och den internationella freds- och säkerhetsagendan. Parallellt med detta tillhandahålls genom CTBTO:s system IMS ett stabilt flöde av realtidsdata via det internationella datacentrumet till det internationella samfundet för att säkerställa att inga kärnsprängningar förblir oupptäckta. Organisationens kapacitet och teknik för inspektioner på plats håller också på att utvecklas och förbättras inför fördragets ikraftträdande.

Europeiska unionen (EU) genomför aktivt sin strategi och ger under mer än tio år betydande frivilliga bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO för att främja CTBT:s ikraftträdande och för att upprätthålla och ytterligare stärka CTBTO:s övervaknings- och kontrollkapacitet.

2.   Övergripande mål

I linje med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen är det övergripande målet för detta projekt att bidra till internationell fred, säkerhet och förtroendeskapande genom att främja universalisering och ikraftträdande av CTBT och stärka CTBTO:s internationella övervaknings- och kontrollsystem.

Genom att förbättra kapaciteten hos CTBT:s kontrollsystem, bygga upp kapacitet bland experter från signatärstaterna och öka medvetenheten bland ungdomar, parlamentsledamöter, medier och forskare syftar detta projekt till att bidra till att ”bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet” i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen.

3.   Särskilda mål

| a) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem.

| b) | Att stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet. |
| --- | --- |

b)

Att stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

| c) | Att öka medvetenheten om CTBT och främja dess universalisering och ikraftträdande. |
| --- | --- |

c)

Att öka medvetenheten om CTBT och främja dess universalisering och ikraftträdande.

4.   Förväntade resultat

| a) | Projektet kommer att generera resultat som bidrar till att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem genom att 1) förbättra ledningarna för modellering av transport av radionuklider och atmosfärisk transport, 2) förbättra den vetenskapliga förståelsen av bakgrunden av radioaktivt xenon och dess inverkan på CTBTO:s detektering av ädelgassystem, 3) förbättra underhållet av de stödjande seismiska stationer som ingår i IMS och 4) främja uppbyggnaden av CTBTO:s kapacitet för inspektion på plats.






  i) | Förbättring av genomförandet av webbtjänsterna inom ramen för FDSN (Federation of Digital Seismograph Networks) omfattande alla data, produkter och format avseende seismografi, hydroakustik och infraljud (SHI) och radionuklider. |
| --- | --- | --- |

a)

Projektet kommer att generera resultat som bidrar till att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem genom att 1) förbättra ledningarna för modellering av transport av radionuklider och atmosfärisk transport, 2) förbättra den vetenskapliga förståelsen av bakgrunden av radioaktivt xenon och dess inverkan på CTBTO:s detektering av ädelgassystem, 3) förbättra underhållet av de stödjande seismiska stationer som ingår i IMS och 4) främja uppbyggnaden av CTBTO:s kapacitet för inspektion på plats.

i)

Förbättring av genomförandet av webbtjänsterna inom ramen för FDSN (Federation of Digital Seismograph Networks) omfattande alla data, produkter och format avseende seismografi, hydroakustik och infraljud (SHI) och radionuklider.

| ii) | Programvaran XeBET II i drift och redo att uppskatta halterna av radioaktivt xenon för varje ädelgasprov från IMS. Prototypen kommer att införas i ATM-ledningen och resultatet integreras i radionuklidledningen för att förbättra den automatiska radionuklidrapporten, den granskade radionuklidrapporten och Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Den kommer också att finnas tillgänglig i verktygslådan för teknisk expertanalys och i NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

ii)

Programvaran XeBET II i drift och redo att uppskatta halterna av radioaktivt xenon för varje ädelgasprov från IMS. Prototypen kommer att införas i ATM-ledningen och resultatet integreras i radionuklidledningen för att förbättra den automatiska radionuklidrapporten, den granskade radionuklidrapporten och Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Den kommer också att finnas tillgänglig i verktygslådan för teknisk expertanalys och i NDC-in-a-Box.

| iii) | Prototypprogramvara som gör det möjligt att genomföra osäkerheter i simuleringar av atmosfärisk transportmodellering (ATM) för analys av isotopförhållanden (screening och tidpunkt) och studier för maskininlärning. |
| --- | --- |

iii)

Prototypprogramvara som gör det möjligt att genomföra osäkerheter i simuleringar av atmosfärisk transportmodellering (ATM) för analys av isotopförhållanden (screening och tidpunkt) och studier för maskininlärning.

| iv) | En uppgraderad ATM-ledning baserad på denna prototyp, ATM-EPS, som tillhandahåller kompletterande och väsentlig information om ATM-osäkerheterna, vilket förbättrar ATM-resultatens trovärdighet. |
| --- | --- |

iv)

En uppgraderad ATM-ledning baserad på denna prototyp, ATM-EPS, som tillhandahåller kompletterande och väsentlig information om ATM-osäkerheterna, vilket förbättrar ATM-resultatens trovärdighet.

| v) | Tillhandahållande av programvara som a) används av IDC och b) används av nationella datacentrum för att utföra behandling av infraljud och hydroakustiska data samt interaktiv analys. |
| --- | --- |

v)

Tillhandahållande av programvara som a) används av IDC och b) används av nationella datacentrum för att utföra behandling av infraljud och hydroakustiska data samt interaktiv analys.

| vi) | Bättre förståelse/karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inklusive dess regionala variationer, särskilt i ädelgassystemet JPX38. |
| --- | --- |

vi)

Bättre förståelse/karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inklusive dess regionala variationer, särskilt i ädelgassystemet JPX38.

| vii) | Förbättring av den nuvarande förståelsen av kända källor i Eurasien, vilket leder till en bättre förståelse/tolkning av händelser på nivå C. |
| --- | --- |

vii)

Förbättring av den nuvarande förståelsen av kända källor i Eurasien, vilket leder till en bättre förståelse/tolkning av händelser på nivå C.

| viii) | Förbättring av ATM, särskilt högupplöst ATM. |
| --- | --- |

viii)

Förbättring av ATM, särskilt högupplöst ATM.

| ix) | Utveckling, testning och optimering av avancerade algoritmer för källlokalisering/screeningmetoder (som ska tillämpas för data från alla andra ädelgassystem i IMS). |
| --- | --- |

ix)

Utveckling, testning och optimering av avancerade algoritmer för källlokalisering/screeningmetoder (som ska tillämpas för data från alla andra ädelgassystem i IMS).

| x) | Förbättrad förmåga att upptäcka, lokalisera och karakterisera ett kärnprov utifrån utsläppen av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

x)

Förbättrad förmåga att upptäcka, lokalisera och karakterisera ett kärnprov utifrån utsläppen av radioaktivt xenon.

| xi) | Ökad tillgång till data på upp till 95 % eller så nära 100 % som möjligt på ett varaktigt sätt vid berörda stödjande seismiska stationer. |
| --- | --- |

xi)

Ökad tillgång till data på upp till 95 % eller så nära 100 % som möjligt på ett varaktigt sätt vid berörda stödjande seismiska stationer.

| xii) | Förbättrad hållbarhet och stabilitet för berörda stödjande seismiska stationer, inbegripet bättre prestanda över tid, med minskade driftstopp för stationer. |
| --- | --- |

xii)

Förbättrad hållbarhet och stabilitet för berörda stödjande seismiska stationer, inbegripet bättre prestanda över tid, med minskade driftstopp för stationer.

| xiii) | Främja uppbyggnaden av inspektioner på plats genom att översätta texten till utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats till två CTBTO-språk, nämligen franska och spanska. |
| --- | --- |

xiii)

Främja uppbyggnaden av inspektioner på plats genom att översätta texten till utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats till två CTBTO-språk, nämligen franska och spanska.

| b) | Åtgärden kommer att generera resultat som kommer att förbättra kapaciteten hos de nationella datacentrumen i signatärstaterna och tillhandahålla grundläggande kunskaper om fördraget samt en översikt över verksamheter och utrustning vid inspektioner på plats genom praktisk utbildning.






  i) | Genomförande av regional introduktionskurs om inspektion på plats (RIC-26) i den afrikanska regionen i början av 2024. |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärden kommer att generera resultat som kommer att förbättra kapaciteten hos de nationella datacentrumen i signatärstaterna och tillhandahålla grundläggande kunskaper om fördraget samt en översikt över verksamheter och utrustning vid inspektioner på plats genom praktisk utbildning.

i)

Genomförande av regional introduktionskurs om inspektion på plats (RIC-26) i den afrikanska regionen i början av 2024.

| ii) | Ökning av antalet experter från den afrikanska regionen i det pågående linjära utbildningsprogrammet för inspektioner på plats. |
| --- | --- |

ii)

Ökning av antalet experter från den afrikanska regionen i det pågående linjära utbildningsprogrammet för inspektioner på plats.

| iii) | Tillhandahållande av sexton enheter utrustning för system för kapacitetsuppbyggnad, inklusive kraftfulla servrar med stor lagringskapacitet, och installation av standardiserad programvara för nationella datacentrum för att stödja inrättandet och vidareutvecklingen av nationell kapacitet att aktivt delta i kontrollsystemet genom att få tillgång till och analysera IMS-data och IDC-produkter. |
| --- | --- |

iii)

Tillhandahållande av sexton enheter utrustning för system för kapacitetsuppbyggnad, inklusive kraftfulla servrar med stor lagringskapacitet, och installation av standardiserad programvara för nationella datacentrum för att stödja inrättandet och vidareutvecklingen av nationell kapacitet att aktivt delta i kontrollsystemet genom att få tillgång till och analysera IMS-data och IDC-produkter.

| iv) | Två regionala utbildningar för nationella datacentrum och två regionala workshoppar för att stödja experter från utvecklingsländer. |
| --- | --- |

iv)

Två regionala utbildningar för nationella datacentrum och två regionala workshoppar för att stödja experter från utvecklingsländer.

| v) | Fyra kurser i SeisComP. |
| --- | --- |

v)

Fyra kurser i SeisComP.

| vi) | Sex uppföljnings-/underhållsbesök. |
| --- | --- |

vi)

Sex uppföljnings-/underhållsbesök.

| vii) | Underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

vii)

Underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad.

| c) | Dessutom kommer resultaten av åtgärden att stärka CTBT:s universella karaktär, öka delaktigheten och mångfalden i den förberedande kommissionen för CTBTO och öka medvetenheten om CTBT bland unga yrkesverksamma från länder som inte undertecknat fördraget och länder som inte ratificerat fördraget, inbegripet stater vars undertecknande och ratificering krävs för att CTBT ska kunna träda i kraft.






  i) | En serie föreläsningar, närmare bestämt Citizen Journalism Academy, med ledande kommunikationsexperter för nästa generation journalister inom området kärnvapennedrustning och icke-spridning, som ger dem en övergripande vision av CTBT och dess roll inom den internationella freds- och säkerhetsstrukturen. De som har deltagit i Citizen Journalism Academy kommer också att utarbeta pressmaterial och produkter för utåtriktad verksamhet som lyfter fram vetenskaps- och teknikkonferensen samt Science and Diplomacy Symposium, och som därigenom stärker fördragets profil bland ungdomar. |
| --- | --- | --- |

c)

Dessutom kommer resultaten av åtgärden att stärka CTBT:s universella karaktär, öka delaktigheten och mångfalden i den förberedande kommissionen för CTBTO och öka medvetenheten om CTBT bland unga yrkesverksamma från länder som inte undertecknat fördraget och länder som inte ratificerat fördraget, inbegripet stater vars undertecknande och ratificering krävs för att CTBT ska kunna träda i kraft.

i)

En serie föreläsningar, närmare bestämt Citizen Journalism Academy, med ledande kommunikationsexperter för nästa generation journalister inom området kärnvapennedrustning och icke-spridning, som ger dem en övergripande vision av CTBT och dess roll inom den internationella freds- och säkerhetsstrukturen. De som har deltagit i Citizen Journalism Academy kommer också att utarbeta pressmaterial och produkter för utåtriktad verksamhet som lyfter fram vetenskaps- och teknikkonferensen samt Science and Diplomacy Symposium, och som därigenom stärker fördragets profil bland ungdomar.

| ii) | Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp i symposier om vetenskap och diplomati under 2024 och 2026. |
| --- | --- |

ii)

Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp i symposier om vetenskap och diplomati under 2024 och 2026.

| iii) | Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp vid vetenskaps- och teknikkonferensen 2025. |
| --- | --- |

iii)

Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp vid vetenskaps- och teknikkonferensen 2025.

| iv) | Deltagande i CTBTO:s mentorsprogram för tolv kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik från underrepresenterade geografiska regioner. Programmet kommer att omfatta virtuella workshoppar med fokus på karriärutveckling, kommunikation och de vetenskapliga och tekniska aspekterna av CTBT, för att hjälpa deltagarna att förbättra sin förståelse av CTBT och dess kontrollsystem. |
| --- | --- |

iv)

Deltagande i CTBTO:s mentorsprogram för tolv kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik från underrepresenterade geografiska regioner. Programmet kommer att omfatta virtuella workshoppar med fokus på karriärutveckling, kommunikation och de vetenskapliga och tekniska aspekterna av CTBT, för att hjälpa deltagarna att förbättra sin förståelse av CTBT och dess kontrollsystem.

| v) | Deltagande av de tolv deltagarna i CTBTO:s mentorsprogram i CTBTO:s jobbskuggningsprogram i Wien för att få en bättre förståelse för sekretariatets arbete. |
| --- | --- |

v)

Deltagande av de tolv deltagarna i CTBTO:s mentorsprogram i CTBTO:s jobbskuggningsprogram i Wien för att få en bättre förståelse för sekretariatets arbete.

| vi) | Utveckling av ett utrymme på LinkedIn som underlättar och uppmuntrar förbindelserna mellan mentorer och deltagare och hjälper dem att hålla sig informerade om karriärmöjligheter och verksamheter inom ramen för CTBTO. |
| --- | --- |

vi)

Utveckling av ett utrymme på LinkedIn som underlättar och uppmuntrar förbindelserna mellan mentorer och deltagare och hjälper dem att hålla sig informerade om karriärmöjligheter och verksamheter inom ramen för CTBTO.

5.   Varaktighet

Åtgärdens totala uppskattade varaktighet är 36 månader.

Verksamhet 1: Stöd till kontrollteknik och övervakningssystem

Del 1: IDC:s SHI- och radionuklidverktyg och förbättring av produkter

Inverkan

Genom att förbättra ledningarna för modellering av transport av radionuklider och atmosfärisk transport och förbättra hållbarheten hos FDSN:s (Federation of Digital Seismograph Networks) generering och distribution av produkter, strävar vi efter att öka konventionsstaternas förmåga att övervaka och tolka IDC-data och IDC-produkter. Detta stärker kontrollsystemet och bidrar till icke-spridningsmålen i linje med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp).

Produkt 1: Generering av FDSN-produkter och formatförbättringar för SHI- och radionuklidprodukter

Bakgrund

Det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) genomförde, med stöd av rådets åttonde beslut, genereringen av sina SHI-produkter och SHI-data i enlighet med FDSN:s webbtjänststandard. Detta gjorde det möjligt för nationella datacentrum (NDC) och det internationella datacentrumet (IDC) att begära in IDC-produkter och IDC-data avseende seismografi, hydroakustik och infraljud (SHI) från det internationella övervakningssystemet (IMS) med hjälp av standardiserad klientprogramvara.

För att bygga vidare på detta inledande resultat är målet nu att utöka räckvidden för PTS införande av FDSN:s webbtjänst till ytterligare format och att ge tillgång till IDC:s radionuklidprodukter och -data. Detta skulle innebära att all produktgenerering kommer att ske genom införandet av FDSN:s webbtjänst. Därigenom uppnås en tydlig ansvarsfördelning mellan produktgenereringen, som kommer att göras av FDSN:s webbtjänster, och metoderna för produkt- och datadistribution (VDMS samt SWP). Genom att dela upp dessa ansvarsområden kommer produktgenererings- och distributionssystemet att bli mer flexibelt och lättare att upprätthålla. Dessutom ges NDC:er möjlighet att direkt efterfråga IDC-produkter via FDSN:s webbtjänst, utöver att ta emot IDC-produkter via VDMS och SWP, vilket tillgodoser behovet av distribution av produkter på begäran.

Förbättrad hållbarhet när det gäller generering och distribution av IDC-produkter och IMS-data gör att konventionsstaterna lättare och effektivare kan granska och analysera CTBTO-data.

Förväntat resultat

| — | Att förbättra tjänsterna för NDC:er och IDC med en central tjänst för att efterfråga SHI- och radionukliddata och -produkter. |
| --- | --- |

—

Att förbättra tjänsterna för NDC:er och IDC med en central tjänst för att efterfråga SHI- och radionukliddata och -produkter.

Förväntat utfall

| — | Förbättring av genomförandet av FDSN:s webbtjänst som omfattar alla SHI- och radionukliddata, -produkter och -format. |
| --- | --- |

—

Förbättring av genomförandet av FDSN:s webbtjänst som omfattar alla SHI- och radionukliddata, -produkter och -format.

Produkt 2: Utveckling av ett operativt verktyg för uppskattning av xenonbakgrunden (XeBET II)

Bakgrund

Radionuklidutsläpp från globala källor orsakade av människan i samband med fredlig verksamhet observeras ofta av CTBTO:s ädelgasnätverk. Dessa ständigt förekommande och mycket varierande utsläpp försvagar den globala övervakningen av kärnsprängningar. Med tanke på att detta komplicerade problem är permanent finns det ett starkt samförstånd om att de nuvarande metoderna måste förbättras med hjälp av nödvändig innovation, genom att dra lärdom av erfarenheter och använda tvärvetenskapliga metoder från atmosfärisk transportmodellering (ATM) och radionuklidexpertis. Sådana insatser gör det möjligt att för varje IMS-prov avgöra om observationen kan förklaras med kända källor eller om den eventuellt innehåller ett bidrag från en kärnsprängning.

Ett befintligt vetenskapligt programvaruutvecklingsprojekt, XeBET (kontrakt nr 2022–1179) banar väg för XeBET II genom att tillhandahålla en prototypmiljö för programvara för att testa och demonstrera nya datadrivna vetenskapliga metoder. XeBET II är den logiska och viktiga uppföljningen av XeBET och bygger vidare på prototypresultatet för att tillhandahålla en programvara som operativt ger den bästa bakgrundsindikatorn i ATM-ledningen. XeBET II kommer därför att förbättra kvaliteten på kärnsäkerhetskontrollen i enlighet med detta.

Förväntat resultat

| — | Att göra programvaran XeBET II operativ och redo att uppskatta halterna av radioaktivt xenon för varje ädelgasprov från IMS. Prototypen kommer att införas i ATM-ledningen med resultat som ska integreras i radionuklidledningen för att förbättra den automatiska radionuklidrapporten och den granskade radionuklidrapporten samt Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Den kommer också att finnas tillgänglig i verktyget för teknisk expertanalys och i NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

—

Att göra programvaran XeBET II operativ och redo att uppskatta halterna av radioaktivt xenon för varje ädelgasprov från IMS. Prototypen kommer att införas i ATM-ledningen med resultat som ska integreras i radionuklidledningen för att förbättra den automatiska radionuklidrapporten och den granskade radionuklidrapporten samt Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Den kommer också att finnas tillgänglig i verktyget för teknisk expertanalys och i NDC-in-a-Box.

Förväntat utfall

XeBET II är en programvarulösning som är färdig att integreras i ATM- och radionuklidledningarna. Det ger tre utfall:

| — | Skapandet av en lösning för indikatorn ”backtracking till kända källor” som ingår i det kategoriseringssystem som godkänts av kommissionen men som ännu inte genomförts i IDC:s radionuklidrapporter. |
| --- | --- |

—

Skapandet av en lösning för indikatorn ”backtracking till kända källor” som ingår i det kategoriseringssystem som godkänts av kommissionen men som ännu inte genomförts i IDC:s radionuklidrapporter.

| — | Förbättring av SSREB för att tillhandahålla genuina automatiska screeningresultat snarare än att helt enkelt hämta information från den granskade radionuklidrapporten. |
| --- | --- |

—

Förbättring av SSREB för att tillhandahålla genuina automatiska screeningresultat snarare än att helt enkelt hämta information från den granskade radionuklidrapporten.

| — | Tillhandahållande av ett verktyg för teknisk expertanalys. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av ett verktyg för teknisk expertanalys.

Alla dessa funktioner kommer att göras tillgängliga för NDC:er som en del av programvaran NDC-in-a-Box. XeBET II kommer att tjäna som utgångspunkt för ytterligare förbättringar och kompletterande utveckling. Genom att införliva XeBET II i den operativa ATM-ledningen kan man bättre bedöma om en onormal signal kan tillskrivas en kärnsprängning eller kända källor, vilket avsevärt förbättrar kontrollsystemets kvalitet på lång sikt.

Produkt 3: Förbättrad atmosfärisk transportmodellering (ATM) med hjälp av ett system för ensembleprognoser

Bakgrund

Det operativa systemet för atmosfärisk transportmodellering (ATM) som används vid CTBTO producerar SRS-fält (Source Receptor Sensitivity) som anger var luftmassorna befinner sig innan de anländer till en radionuklidstation i det internationella övervakningssystemet (IMS). ATM-beräkningarna stöder följaktligen radionuklidtekniken genom att tillhandahålla en länk mellan upptäckter av radionuklider och de regioner där möjliga källor finns.

En övergripande och berättigad fråga om ATM-produkter rör deras osäkerheter och nivå av tillförlitlighet. Det är ett erkänt faktum att osäkerheter kan beräknas med hjälp av en uppsättning likvärdiga simuleringar, en samling, snarare än en enskild simulering. På grundval av den studie som finansierades genom rådets sjunde beslut (rubrik 1, del 4) konstaterades att det för att kunna dra nytta av ensembleegenskaper är tillräckligt med en ensemble bestående av 10 godtyckligt utvalda medlemmar. Denna slutsats är särskilt viktig i samband med det operativa arbetet vid IDC, som kräver att mer än 280 ATM-simuleringar utförs dagligen.

Det nuvarande operativa systemet för ATM baseras på den lagrangeska partikelspridningsmodellen FLEXPART. Arbetet med att uppdatera versionen FLEXPART-CTBTO med de senaste vetenskapliga förbättringarna i gemenskapsversionen FLEXPART v10 finansierades genom rådets åttonde beslut. En ytterligare förbättrad version av den uppdaterade versionen av FLEXPART-CTBTO kommer att ge datorbaserade prestandavinster och en mer tillförlitlig och robust behandling genom användning av högpresterande datorresurser med grafikprocessorer. Finansieringen sker genom rådets åttonde beslut (hänvisning till rubrik 1, del 2, projekt 4). En ny gemenskapsversion som tillkännagavs för 2023 under namnet FLEXPART v11 och potentiella förbättringar av denna kommer också att undersökas, och om det anses nödvändigt kommer den också att införlivas.

Projektet kommer att leda till ytterligare förbättringar genom att ATM-kapaciteten utvidgas till att omfatta ensemblemodellering för 10 medlemmar i systemet för ensembleprognoser. En analys av systemet för ensembleprognoser kommer att göra det möjligt att uppskatta tillförlitlighetsnivån hos ATM-vägledningen. För att fullgöra denna uppgift kommer prototypprogramvara som utvecklats inom ramen för rådets sjunde beslut att förbättras ytterligare för att underlätta uppskattningen av osäkerheter i modellerade tidsserier för inversion av källtermer. Dessutom kommer användningen av modellerade ATM-osäkerheter för analys av isotopförhållanden och maskininlärningsstudier att undersökas ytterligare.

Införandet av osäkerheter i ATM-modellens prognoser möjliggör mer noggranna analyser av screening och tidpunkt (analys av isotopförhållanden) och källlokalisering. Ensembleprognoser är också väl lämpade som en av de metoder som ska användas för en bättre bakgrundsuppskattning av radionuklider. Det ger på det hela taget konventionsstaterna en bättre förståelse av den möjliga platsen och tidpunkten för ett radionuklidutsläpp och kommer på lång sikt att avsevärt förbättra kontrollsystemets kvalitet. Ensembleprognoser stärker avsevärt kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem genom att tillhandahålla väsentlig information om ATM-osäkerheter som har begärts av signatärstaterna.

Förväntat resultat

| — | Att förbättra ATM-systemet (ATM-EPS) som ger viktig information om ATM-osäkerheter och förbättra ATM-resultatens trovärdighet. |
| --- | --- |

—

Att förbättra ATM-systemet (ATM-EPS) som ger viktig information om ATM-osäkerheter och förbättra ATM-resultatens trovärdighet.

Förväntat utfall

| — | Prototypprogramvara som gör det möjligt att införa osäkerheter i ATM-simuleringar för analys av isotopförhållanden (screening och tidpunkt) samt maskininlärning. |
| --- | --- |

—

Prototypprogramvara som gör det möjligt att införa osäkerheter i ATM-simuleringar för analys av isotopförhållanden (screening och tidpunkt) samt maskininlärning.

| — | En uppgraderad ATM-ledning baserad på denna ATM-EPS-prototyp som ger ytterligare och väsentlig information om ATM-osäkerheterna, vilket förbättrar ATM-resultatens trovärdighet. |
| --- | --- |

—

En uppgraderad ATM-ledning baserad på denna ATM-EPS-prototyp som ger ytterligare och väsentlig information om ATM-osäkerheterna, vilket förbättrar ATM-resultatens trovärdighet.

Produkt 4: Uppdatering av det interaktiva systemet för behandling genom multi-vågformsteknik

Bakgrund

Programvaran för behandling av infraljud och hydroakustik, DTK-(G)PMCC, som stöds genom finansiering från rådets åttonde beslut, har tagits i drift vid IDC och delas nu med medlemsstaterna genom NDC-in-a-Box. Det lyckade utfallet leder nu till att NDC:er begär att få fortsätta att uppdatera programvaran och förbättra behandlingen av hydroakustiska data med hjälp av verktyget. Dessutom föreligger ett behov av att uppdatera det tillhörande verktyget DTK-DIVA, som gör det möjligt att göra interaktiva analyser som kombinerar information om stationsbuller, behandlingsresultat och, när det gäller infraljudsdata, att kombinera databehandlingsanalys med kunskap om atmosfären.

Tillhandahållande av programvara till IDC och NDC:er erbjuder förbättrad hydroakustisk behandling (genom DTK-(G)PMCC) och omfattande analys och visualisering (genom DTK-DIVA). Förbättrad hydroakustisk behandling ökar kontrollsystemets förmåga att lokalisera kärnsprängningar under vatten. Förbättringen av DTK-DIVA ökar experternas förmåga att kombinera olika uppgifter från SHI-detektioner och få en mer detaljerad förståelse av en källhändelse.

Förväntat resultat

| — | Att tillhandahålla en programvara som a) används av IDC och b) används av NDC:er för att utföra behandling av infraljud och hydroakustik samt interaktiv analys. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla en programvara som a) används av IDC och b) används av NDC:er för att utföra behandling av infraljud och hydroakustik samt interaktiv analys.

Förväntat utfall

| — | Utförande av hydroakustiska händelser och infraljudshändelser och omfattande analys av dessa händelser. |
| --- | --- |

—

Utförande av hydroakustiska händelser och infraljudshändelser och omfattande analys av dessa händelser.

Del 2: Fortsatta kampanjer avseende bakgrunden av radioaktivt xenon i olika regioner i världen

Inverkan

Ytterligare förbättra den vetenskapliga förståelsen av bakgrunden av radioaktivt xenon och dess inverkan på CTBTO:s ädelgassystem, vilket stärker CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem.

Bakgrund

Xenonradioisotoperna är de mest sannolika ädelgassignaturerna vid kärnexplosioner under jord och under vatten. De spelar en viktig roll när det gäller att bekräfta om en händelse är av nukleär karaktär.

Övervakning av radioaktivt xenon är en mycket känslig teknik, men en tillförlitlig tolkning av detektionerna beror i hög grad på kunskap om och förståelse av den lokala bakgrunden. Över 500 kärntekniska anläggningar runt om i världen släpper regelbundet ut radioaktivt xenon under rutinverksamhet. Kärnkraftverk, forskningsreaktorer och anläggningar för produktion av medicinska isotoper genererar radioaktivt xenon under normal rutindrift. Utsläppen från dessa många antropogena källor skapar en betydande bakgrund som kan dölja signaler av radioaktivt xenon från en kärnsprängning.

Åtskillnaden mellan bakgrunden av radioaktivt xenon och signaler från en kärnsprängning är därför en komplicerad och utmanande uppgift. I detta syfte måste den ädelgasbakgrund som kan förväntas i olika regioner i världen undersökas tillräckligt, eftersom det är det enda sättet att säkerställa en korrekt och exakt tolkning av signatärstaternas detektioner av radioaktivt xenon vid IMS-stationerna.

Även om CTBTO:s ädelgassystem utgör ett unikt nätverk är alla tänkbara bakgrundsegenskaper inte helt täckta. Det krävs mer specifika empiriska data för att vidareutveckla, förbättra och validera screeningmetoder. Väl utformade fältmätningar är det bästa sättet att få den ytterligare kunskap som krävs om bakgrunden av radioaktivt xenon, särskilt i regioner där man kan observera störningar mellan potentiella observationer av relevans för CTBT och den normala regionala bakgrunden.

Med det bidrag som erhållits från Europeiska unionen inom ramen för rådets tredje beslut utvecklade och köpte kommissionen in två transportabla system för mätning av de fyra isotoper av radioaktivt xenon som var av intresse för CTBTO. Inom ramen för rådets femte, sjätte, sjunde och åttonde beslut genomfördes flera mätkampanjer för radioaktivt xenon i olika delar av världen. Med det bidrag som mottogs från Japans regering 2017 förvärvade kommissionen ett tredje transportabelt system.

Två system är för närvarande verksamma i Mutsu och Horonobe i Japan. Dessa platser har valts ut i syfte att tillfälligt driva ett mininätverk med hög täthet i regionen för IMS-ädelgassystemet JPX38 i Takasaki, Japan. Detta är den första förekomsten av flera system i tillräcklig närhet till varandra för att möjliggöra särskilda vetenskapliga studier av experimentella data och för att 1) utveckla och testa metoder för att förbättra förståelsen av bakgrunden och 2) utforma, testa och vidareutveckla avancerade screeningmetoder.

Japans regering har tidigare samtyckt till CTBTO:s avsikt att placera ett tredje system i Fukuoka i Japan för att utvidga den tillfälliga högdensitetskonfigurationen i sydvästlig riktning. Utplaceringen av detta tredje system ska ske så snart som möjligt.

En överblick över de tidigare genomförda mätkampanjerna ges i följande publikation: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022.107053. I denna överblick anges värdet av de uppgifter om bakgrundsmätning av radioaktivt xenon som samlats in under åren, presenteras vetenskapliga rön och underlag för utformningen av framtida mätkampanjer.

De vetenskapliga data som samlas in genom denna insats ger forskarsamhället en sällsynt chans att erhålla mätdata från ett mininätverk med den rätta storleken för att mäta noggrannheten hos deras högupplösta modeller för atmosfärisk transport. Detta hjälper i sin tur forskarsamhället att skaffa sig en mycket tydligare förståelse för hur bakgrundsnivåerna av radioaktivt xenon som uppmäts vid stationer varierar, vilket i hög grad kommer att bidra till PTS förmåga att analysera betydelsen av upptäckter av radioaktivt xenon. När konventionsstaterna litar på kontrollsystemets förmåga att skilja mellan bakgrundsxenon och xenon från en händelse av potentiellt intresse stärks icke-spridningssystemet.

Insamlade data kommer att användas för att förbättra förståelsen av, och ytterligare karakterisera, kända källor i hela Eurasien som ofta påverkar ädelgassystemet JPX38, vilket är av direkt intresse för PTS. Eftersom denna mininätverkskonfiguration gör det möjligt att observera samma utsläppshändelse på olika platser nära det systemet kommer de att användas för

testning och optimering av avancerade källlokaliseringsalgoritmer, och för att

få en bättre förståelse av frekventa händelser på nivå C (där nivå C indikerar förekomsten av en onormalt hög koncentration av en xenonradioisotop av relevans för CTBT).

Den optimering och utveckling av screeningmetoder som denna kampanj resulterar i kommer att återspeglas i IDC-analysen, inte bara när det gäller RN38-data, utan även för data från alla andra ädelgassystem i IMS. Detta kommer återigen i hög grad att bidra till PTS förmåga att analysera betydelsen av xenonupptäckter och därmed stärka kontrollsystemet.

Förväntat resultat

| — | Att förbättra förståelsen av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inbegripet dess regionala variationer, och en bättre tolkning av upptäckter som är relevanta för CTBT-tester. Detta resultat kommer att uppnås genom en lång rad vetenskapliga studier av insamlade data, utförda av PTS och mer allmänt av forskarsamhället. Internt har CTBTO redan inlett flera vetenskapliga studier på grundval av data som samlats in av de transportabla systemen. Det kan till exempel röra sig om studier för att






  — | bättre förstå och karakterisera bidragsmönstret för kända källor vid IMS-stationer i östra Asien under hela cykeln av säsongsvariationer, |
| --- | --- | --- |

—

Att förbättra förståelsen av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inbegripet dess regionala variationer, och en bättre tolkning av upptäckter som är relevanta för CTBT-tester. Detta resultat kommer att uppnås genom en lång rad vetenskapliga studier av insamlade data, utförda av PTS och mer allmänt av forskarsamhället. Internt har CTBTO redan inlett flera vetenskapliga studier på grundval av data som samlats in av de transportabla systemen. Det kan till exempel röra sig om studier för att

—

bättre förstå och karakterisera bidragsmönstret för kända källor vid IMS-stationer i östra Asien under hela cykeln av säsongsvariationer,

| — | förbättra kunskaperna om utsläpp/utsläppsmönstren vid de största anläggningarna för produktion av medicinska isotoper i Europa och bedöma deras inverkan på bakgrunden av radioaktivt xenon, |
| --- | --- |

—

förbättra kunskaperna om utsläpp/utsläppsmönstren vid de största anläggningarna för produktion av medicinska isotoper i Europa och bedöma deras inverkan på bakgrunden av radioaktivt xenon,

| — | undersöka hur ytterligare mätningar kan användas för att utveckla verktyg för att exakt uppskatta den förväntade bakgrunden av radioaktivt xenon från kända källor, |
| --- | --- |

—

undersöka hur ytterligare mätningar kan användas för att utveckla verktyg för att exakt uppskatta den förväntade bakgrunden av radioaktivt xenon från kända källor,

| — | utveckla metoder för sammankoppling av prover med hjälp av konsistensanalys av sönderfall för att studera samma detekteringshändelse på flera platser. |
| --- | --- |

—

utveckla metoder för sammankoppling av prover med hjälp av konsistensanalys av sönderfall för att studera samma detekteringshändelse på flera platser.

En fortsättning av bakgrundsmätningskampanjen för radioaktivt xenon i Japan har fortfarande mycket att erbjuda när det gäller vetenskaplig kunskap och utveckling. Det finns ingen annan plats i världen där en högdensitetskonfiguration är operativ, och detta är en unik möjlighet. För att stärka slutsatserna från de första studierna är det mycket viktigt att fortsätta genomförandet av den pågående kampanjen i Japan och samla in fler uppgifter med högdensitetsnätverket.

Efter mätningskampanjen i Japan kommer systemen att vara tillgängliga för PTS för uppföljningsstudier. Eventuella riktlinjer för användningen av de transportabla system som tillhandahålls av PrepCom kommer att beaktas i vederbörlig ordning och projektets omfattning anpassas i enlighet med detta. Alternativt kan systemen också användas som tillfälliga backup- eller utbildningssystem.

Förväntat utfall

De viktigaste förväntade utfallen är följande:

| — | Bättre förståelse/karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inklusive dess regionala variationer, särskilt i ädelgassystemet JPX38. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse/karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, inklusive dess regionala variationer, särskilt i ädelgassystemet JPX38.

| — | Förbättring av den nuvarande förståelsen av kända källor i Eurasien, vilket leder till en bättre förståelse/tolkning av händelser på nivå C. |
| --- | --- |

—

Förbättring av den nuvarande förståelsen av kända källor i Eurasien, vilket leder till en bättre förståelse/tolkning av händelser på nivå C.

| — | Förbättrad modellering av atmosfärisk transport (ATM), särskilt högupplöst ATM. |
| --- | --- |

—

Förbättrad modellering av atmosfärisk transport (ATM), särskilt högupplöst ATM.

| — | Utveckling, testning och optimering av avancerade algoritmer för källlokalisering/screeningmetoder (som ska tillämpas för data från alla andra ädelgassystem i IMS). |
| --- | --- |

—

Utveckling, testning och optimering av avancerade algoritmer för källlokalisering/screeningmetoder (som ska tillämpas för data från alla andra ädelgassystem i IMS).

| — | Förbättrad förmåga att upptäcka, lokalisera och karakterisera ett kärnprov utifrån utsläppen av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

—

Förbättrad förmåga att upptäcka, lokalisera och karakterisera ett kärnprov utifrån utsläppen av radioaktivt xenon.

Del 3: Upprätthållande av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet

Inverkan

Bättre underhåll av IMS stödjande seismiska stationer stärker kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem och bidrar till den globala säkerheten och icke-spridning av kärnvapen.

Bakgrund

Denna projektdel kommer att fortsätta att ta itu med stödjande seismiska stationer och stationer med tidigare dåliga resultat som kräver brådskande underhållsåtgärder, företrädesvis med inriktning på stationer i länder med ekonomiska svårigheter. Dessutom kommer förebyggande underhållsåtgärder att genomföras när så är nödvändigt och motiverat. Detta görs genom att byta ut obsolet utrustning följt av uppdateringar och genom att förbättra hushållningen med utrustning.

Stödet till IMS stödjande seismiska stationer och förbättringen av operatörens/operatörernas tekniska kunskaper och färdigheter inbegriper nödvändiga och motiverade stationsbesök och felsökning på plats där även praktiska demonstrationer och utbildning planeras äga rum. Noteras bör att detta uppnås tillsammans med andra åtgärder såsom teknisk utbildning av stationsoperatörer som genomförs periodiskt vid det internationella centrumet i Wien.

Liksom i tidigare program kommer heltidsanställd personal inom underhållsenheten vid stödsektionen för övervakningsanläggningar (IMS/MFS/M) att behöva planera och genomföra felsöknings- och underhållsprojekt vid de berörda stödjande seismiska stationerna.

Förväntat resultat

| — | Att ta itu med problem vid stationer som orsakas av instrumentfel, utrustningsfel, uttjänta och föråldrade delar eller brist på reservdelar som leder till förlängda avbrott eller driftstopp, vilket bidrar till dåliga resultat och frekvent förlust av uppdragskapacitet. |
| --- | --- |

—

Att ta itu med problem vid stationer som orsakas av instrumentfel, utrustningsfel, uttjänta och föråldrade delar eller brist på reservdelar som leder till förlängda avbrott eller driftstopp, vilket bidrar till dåliga resultat och frekvent förlust av uppdragskapacitet.

| — | Att bidra till den globala säkerheten när det gäller icke-spridning genom att göra en verklig mätbar inverkan på IMS-nätverkets detektionskapacitet och tillförlitligheten hos de stödjande seismiska stationernas nätverkssegment. Projektets inverkan kommer att märkas vid alla berörda stationer på en teknisk nivå som är förenlig med IMS tekniska krav på ett hållbart sätt genom ett förbättrat upprätthållande av IMS stödjande seismiska stationer. Projektet förväntas avsevärt förbättra tillgången till data och datakvaliteten vid de stationer som programmet fokuserar på genom reparation, utbyten och systemförbättring. |
| --- | --- |

—

Att bidra till den globala säkerheten när det gäller icke-spridning genom att göra en verklig mätbar inverkan på IMS-nätverkets detektionskapacitet och tillförlitligheten hos de stödjande seismiska stationernas nätverkssegment. Projektets inverkan kommer att märkas vid alla berörda stationer på en teknisk nivå som är förenlig med IMS tekniska krav på ett hållbart sätt genom ett förbättrat upprätthållande av IMS stödjande seismiska stationer. Projektet förväntas avsevärt förbättra tillgången till data och datakvaliteten vid de stationer som programmet fokuserar på genom reparation, utbyten och systemförbättring.

| — | Att förbättra den kontinuerliga prestandan genom att stärka stationernas system och utrustning samt genom att förbättra de berörda stationsoperatörernas tekniska kunskaper. |
| --- | --- |

—

Att förbättra den kontinuerliga prestandan genom att stärka stationernas system och utrustning samt genom att förbättra de berörda stationsoperatörernas tekniska kunskaper.

Förväntat utfall

| — | Ökad tillgång till data och datakvalitet för de stödjande seismiska stationer som omfattas av detta program: Att permanent uppnå mer än 95 % tillgång till data eller så nära 100 % som möjligt vid berörda stationer. Den kvantitet som ska mätas för detta förväntade resultat gäller tillgång till autentiserade data, som förväntas förbättras efter att verksamheten har avslutats vid stationen. |
| --- | --- |

—

Ökad tillgång till data och datakvalitet för de stödjande seismiska stationer som omfattas av detta program: Att permanent uppnå mer än 95 % tillgång till data eller så nära 100 % som möjligt vid berörda stationer. Den kvantitet som ska mätas för detta förväntade resultat gäller tillgång till autentiserade data, som förväntas förbättras efter att verksamheten har avslutats vid stationen.

| — | Förbättrad hållbarhet och stabilitet för berörda stödjande seismiska stationer: Detta inbegriper att uppnå bättre prestanda över tid, med minskade driftstopp vid stationerna. Den kvantitet som ska mätas för detta förväntade resultat gäller förbättrad tillgång till autentiserade data under en period på minst tre månader efter att verksamheten har avslutats vid stationen. |
| --- | --- |

—

Förbättrad hållbarhet och stabilitet för berörda stödjande seismiska stationer: Detta inbegriper att uppnå bättre prestanda över tid, med minskade driftstopp vid stationerna. Den kvantitet som ska mätas för detta förväntade resultat gäller förbättrad tillgång till autentiserade data under en period på minst tre månader efter att verksamheten har avslutats vid stationen.

Verksamheter

| — | Tekniska verksamheter:







  — | Felsökning och diagnos av problem vid stationer i samarbete med stationsoperatörerna. |
| --- | --- | --- |

—

Tekniska verksamheter:

—

Felsökning och diagnos av problem vid stationer i samarbete med stationsoperatörerna.

| — | Identifiering av lösningar som rör reparation av utrustning. Utbyte eller förbättring (eller en kombination). |
| --- | --- |

—

Identifiering av lösningar som rör reparation av utrustning. Utbyte eller förbättring (eller en kombination).

| — | Genomförande, provning och utbildning: fältkampanj som omfattar installation av utrustning, provning av utrustning och utbildning av stationsoperatörer. Vid behov stationsbesök av PTS-personal. |
| --- | --- |

—

Genomförande, provning och utbildning: fältkampanj som omfattar installation av utrustning, provning av utrustning och utbildning av stationsoperatörer. Vid behov stationsbesök av PTS-personal.

| — | Kommersiella/tekniska verksamheter:







  — | Inköp av utrustning och/eller tjänster. Kontakter med entreprenörer och leverantörer. |
| --- | --- | --- |

—

Kommersiella/tekniska verksamheter:

—

Inköp av utrustning och/eller tjänster. Kontakter med entreprenörer och leverantörer.

| — | Transport och import (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

—

Transport och import (i tillämpliga fall).

| — | Idrifttagning och övervakning. |
| --- | --- |

—

Idrifttagning och övervakning.

Del 4: Översättning av malltext för utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats

Inverkan

Tillgängliggörandet av den senaste versionen av utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats på ytterligare två av FN:s officiella språk inför IFE 25 ökar CTBTO:s flerspråkighet och bidrar till kapacitetsuppbyggnaden avseende inspektioner på plats, och stärker dessutom CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem.

Bakgrund

Drifthandboken för inspektioner på plats är ett av de dokument som måste godkännas efter CTBT:s ikraftträdande. Det vägleder genomförandet av bestämmelserna i fördraget och dess protokoll om genomförande av inspektioner på plats och innehåller allmänna principer och riktlinjer samt tekniska, operativa och administrativa förfaranden.

Arbetsgrupp B genomför den tredje omgången av utarbetandet av utkastet till operativ handbok genom att fokusera på de kvarstående frågorna och lärdomarna från den integrerade fältövningen 2014 (IFE14).

En storskalig integrerad fältövning ska genomföras under 2025 som en del av övningsprogrammet för inspektioner på plats för 2022–2025 (CTBT/PTS/INF.1613), som antogs vid den förberedande kommissionens femtioåttonde möte (CTBT/PC-58/2). Utkastet till drifthandbok kommer att vara det viktiga dokument som ska testas under övningen. Som svar på signatärstaternas krav på flerspråkighet måste dokumentet översättas till samtliga FN-språk. Detta kommer att göra det möjligt för tekniska experter från världens alla regioner att få en exakt förståelse av dokumentet och i hög grad bidra till uppbyggnaden av kapaciteten för inspektioner på plats.

Förväntat resultat

| — | Att stärka CTBTO:s flerspråkighet och bidra till kapacitetsuppbyggnad avseende inspektioner på plats. |
| --- | --- |

—

Att stärka CTBTO:s flerspråkighet och bidra till kapacitetsuppbyggnad avseende inspektioner på plats.

Förväntat utfall

| — | Översättning av texten till utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats till två CTBTO-språk, nämligen franska och spanska. |
| --- | --- |

—

Översättning av texten till utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats till två CTBTO-språk, nämligen franska och spanska.

Verksamheter

Arbetet med att översätta den senaste versionen av malltexten till utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats från engelska till två officiella CTBTO-språk (franska och spanska) kommer att utkontrakteras genom en stående överenskommelse mellan PTS och FN:s kontor i Wien.

Översättningen av utkastet till drifthandbok för inspektioner på plats bör vara tillgänglig senast i slutet av maj 2024.

Verksamhet 2: Integrerad kapacitetsuppbyggnad

Del 1: Regional introduktionskurs i inspektion på plats för den geografiska regionen Afrika

Inverkan

Tillhandahålla grundläggande kunskap om fördraget samt om OSI-relaterade bestämmelser samt en överblick över verksamhet och utrustning avseende inspektion på plats genom praktisk utbildning för experter från signatärstaterna bland utvecklingsländer, vilket kommer att leda till en ökning av nomineringar och deltagande i det pågående linjära utbildningsprogrammet om inspektion på plats.

Bakgrund

Som kapacitetsuppbyggande verksamhet har regionala introduktionskurser i inspektion på plats visat sig vara grundläggande för att stärka CTBT:s kontrollsystem, särskilt vid framtagandet av ett utbildningsprogram vid OSI-inspektionen och vid utnämningen av sökande till praktiken som ställföreträdande inspektör inom ramen för det programmet från signatärstaterna.

Av registren framgår att det finns ett samband mellan ökat antal utnämningar från en geografisk region och regionala introduktionskurser som hållits där. Kommissionen har tagit initiativ till det linjära utbildningsprogrammet om inspektion på plats (2022–2025) som syftar till att integrera utbildning för alla utbildningscykler och tillhandahålla effektivare utbildning för upprätthållande av kompetens.

Projektet går ut på att genomföra en regional introduktionskurs i den geografiska CTBT-regionen Afrika för att praktikantpoolen ska få största möjliga geografiska och könsmässiga bredd inom det linjära utbildningsprogrammet för inspektion på plats.

Den regionala introduktionskursen kommer att genomföras i mars 2024.

Den tillhandahålls som en 8-dagarskurs bestående av blandat lärande på plats som omfattar teoretisk och mestadels praktisk introduktionsutbildning om protokoll, utrustning, teknik och förfaranden för inspektioner på plats. Kursen avslutas med en fältövning för att validera utbildningsprogrammets effektivitet.

Förväntat resultat

| — | Nationella tekniska experter och personal från signatärstaterna i regionen ska bekanta sig med OSI-systemet. |
| --- | --- |

—

Nationella tekniska experter och personal från signatärstaterna i regionen ska bekanta sig med OSI-systemet.

| — | Poolen av experter från signatärstaterna i regionen som är tillgängliga för att delta i OSI-relaterad verksamhet ska breddas och potentiella kandidater för upptagande i det provisoriska tekniska sekretariatets (PTS) förteckning över ställföreträdande inspektörer ska identifieras. |
| --- | --- |

—

Poolen av experter från signatärstaterna i regionen som är tillgängliga för att delta i OSI-relaterad verksamhet ska breddas och potentiella kandidater för upptagande i det provisoriska tekniska sekretariatets (PTS) förteckning över ställföreträdande inspektörer ska identifieras.

Förväntat utfall

| — | En kvantitativ ökning av deltagandet av experter från den berörda regionen i det pågående linjära utbildningsprogrammet för inspektioner på plats. |
| --- | --- |

—

En kvantitativ ökning av deltagandet av experter från den berörda regionen i det pågående linjära utbildningsprogrammet för inspektioner på plats.

| — | Kontrollmetoderna kommer att bestå i en jämförande analys av förteckningen över ställföreträdande inspektörer i databasen för inspektioner på plats från den första till den tredje utbildningscykeln jämfört med förteckningen i mitten av det linjära utbildningsprogrammet för inspektion på plats. |
| --- | --- |

—

Kontrollmetoderna kommer att bestå i en jämförande analys av förteckningen över ställföreträdande inspektörer i databasen för inspektioner på plats från den första till den tredje utbildningscykeln jämfört med förteckningen i mitten av det linjära utbildningsprogrammet för inspektion på plats.

Verksamheter

| — | Den 26:e regionala introduktionskursen (RIC-26) ska genomföras i regionen Afrika i början av 2024. |
| --- | --- |

—

Den 26:e regionala introduktionskursen (RIC-26) ska genomföras i regionen Afrika i början av 2024.

Del 2: Uppbyggnad av de nationella datacentrumens kapacitet

Inverkan

Stärka och upprätthålla stödet till fördragets kontrollsystem genom att inrätta och förbättra kapaciteten hos de nationella datacentrumen i signatärstaterna, särskilt i utvecklingsländer, för att göra det möjligt för dem att dra full nytta av de uppgifter och produkter som genereras av kontrollsystemet.

Bakgrund

Kapacitetsuppbyggnad har visat sig vara grundläggande för att underbygga CTBT:s kontrollsystem. Kommissionen fortsätter att stödja signatärstaterna genom att bistå med och tillhandahålla medel för att utveckla kapacitet för aktivt deltagande i CTBT:s kontrollsystem. Utvecklingsländer från olika kontinenter har börjat dra nytta av IMS-data och IDC-produkter, eftersom dessa är användbara inte enbart i kontrollsyfte utan också i civila, vetenskapliga och industriella tillämpningar. Arbetsgrupp B (WGB) har noterat kommissionens strategi för kapacitetsuppbyggnad. Under löptiden för finansieringen från Europeiska unionen har vetenskaplig och teknisk personal från signatärstaterna deltagit i specialiserade utbildningar i användning av NDC-in-a-Box-programvarupaketet samt CTBT-relaterad kunskap som direkt gagnar nationella myndigheter. Institutioner i utvecklingsländer som tillhandahåller värdtjänster för NDC:er har också kunnat få grundläggande utrustning för att etablera eller vidareutveckla sin kapacitet för databehandling.

Förväntat resultat

| — | Att stärka CTBT:s kontrollsystem och öka utvecklingsländernas användning av IMS-data och IDC-produkter. |
| --- | --- |

—

Att stärka CTBT:s kontrollsystem och öka utvecklingsländernas användning av IMS-data och IDC-produkter.

Förväntat utfall

| — | Tillhandahållande av utrustning för system för kapacitetsuppbyggnad till NDC:er för att stödja inrättandet och vidareutvecklingen av nationell kapacitet att aktivt delta i kontrollsystemet genom att få tillgång till och analysera IMS-data och IDC-produkter. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av utrustning för system för kapacitetsuppbyggnad till NDC:er för att stödja inrättandet och vidareutvecklingen av nationell kapacitet att aktivt delta i kontrollsystemet genom att få tillgång till och analysera IMS-data och IDC-produkter.

| — | Tekniska besök på plats hos NDC:er för tillhandahållande av tekniskt stöd för installation och/eller underhåll av ett system för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

—

Tekniska besök på plats hos NDC:er för tillhandahållande av tekniskt stöd för installation och/eller underhåll av ett system för kapacitetsuppbyggnad.

| — | Stöd till experter från utvecklingsländer med nödvändig bakgrund och utbildning för att underlätta deras deltagande i seminarier och utbildningskurser som anordnas av CTBTO. |
| --- | --- |

—

Stöd till experter från utvecklingsländer med nödvändig bakgrund och utbildning för att underlätta deras deltagande i seminarier och utbildningskurser som anordnas av CTBTO.

| — | Anordnande av regionala workshoppar och utbildningar. |
| --- | --- |

—

Anordnande av regionala workshoppar och utbildningar.

Verksamheter

| — | Två utbildningar för NDC:er och två regionala workshoppar |
| --- | --- |

—

Två utbildningar för NDC:er och två regionala workshoppar

| — | Fyra kurser i SeisComP. |
| --- | --- |

—

Fyra kurser i SeisComP.

| — | Sex uppföljnings-/underhållsbesök. |
| --- | --- |

—

Sex uppföljnings-/underhållsbesök.

| — | Inköp av 16 system för kapacitetsuppbyggnad, inklusive kraftfulla servrar med stor lagringskapacitet och installation av standardiserad programvara. |
| --- | --- |

—

Inköp av 16 system för kapacitetsuppbyggnad, inklusive kraftfulla servrar med stor lagringskapacitet och installation av standardiserad programvara.

| — | Underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

—

Underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad.

Del 3: Deltagande av tekniska experter från utvecklingsländer i officiella tekniska möten i den förberedande kommissionen för CTBTO (stödprojekt för tekniska experter)
   (1)

Inverkan

Att stärka den förberedande kommissionens universella karaktär och främja inkludering och mångfald genom ökad teknisk kapacitet hos experter i utvecklingsländerna att på ett meningsfullt sätt bidra till CTBTO:s beslutsfattande.

Bakgrund

Vid sitt tjugosjunde möte den 13–17 november 2006 enades kommissionen om att inrätta ett pilotprojekt för att stödja deltagandet av tekniska experter från utvecklingsländer i arbetet i arbetsgrupp B. Stödprojektet för tekniska experter har sedan dess förlängts flera gånger.

Många utvecklingsländer saknar ekonomiska resurser för att deras experter ska kunna delta i vetenskapligt och tekniskt arbete som utförs vid officiella tekniska möten i den förberedande kommissionen för CTBTO. Detta innebär att företrädare från utvecklingsländerna i mycket liten utsträckning deltar vid utarbetandet av rekommendationer som utfärdas och beslut som fattas om viktiga tekniska frågor som är relevanta för fördragets kontrollsystem, vilket även innebär en systembrist. Denna underrepresentation är särskilt problematisk då många stationer som ingår i fördragets internationella övervakningssystem är eller kommer att var belägna på territorier som tillhör utvecklingsländer, och kommer att förvaltas av institutioner i dessa länder. Dessutom håller många utvecklingsländer på att upprätta och förbättra sina NDC:er så att de kan dra nytta av de dataprodukter som genereras av kontrollsystemet, som inte bara ska användas för kontroll utan även för civila och vetenskapliga ändamål.

Finansieringen kommer att göra det möjligt för CTBTO att välja ut minst 12 ledande tekniska experter från utvecklingsländer som arbetar med CTBT-relaterade frågor och finansiera deras deltagande i arbetsgrupp B för kontrollfrågor två gånger om året vid CTBTO:s huvudkontor i Wien i Österrike. Att uppnå en jämn könsfördelning och geografisk spridning kommer att vara viktiga urvalskriterier.

Förväntat resultat

| — | Att öka kunskaperna och färdigheterna hos tekniska experter från utvecklingsländer när det gäller CTBTO:s kontrollteknik och de bredare civila och vetenskapliga tillämpningarna, vilket i slutändan kommer att bidra till långsiktiga nationella utvecklingsresultat på relevanta områden. |
| --- | --- |

—

Att öka kunskaperna och färdigheterna hos tekniska experter från utvecklingsländer när det gäller CTBTO:s kontrollteknik och de bredare civila och vetenskapliga tillämpningarna, vilket i slutändan kommer att bidra till långsiktiga nationella utvecklingsresultat på relevanta områden.

| — | Att förbättra könsfördelningen och den geografiska mångfalden bland experter från utvecklingsländer som deltar i politiska diskussioner om CTBT:s kontrollsystem. |
| --- | --- |

—

Att förbättra könsfördelningen och den geografiska mångfalden bland experter från utvecklingsländer som deltar i politiska diskussioner om CTBT:s kontrollsystem.

Förväntat utfall

| — | Minst 12 tekniska experter från utvecklingsländerna deltar i två fysiska möten i arbetsgrupp B per år i Wien (lika många män som kvinnor). |
| --- | --- |

—

Minst 12 tekniska experter från utvecklingsländerna deltar i två fysiska möten i arbetsgrupp B per år i Wien (lika många män som kvinnor).

| — | Utbildning av experter i vetenskapliga och tekniska aspekter avseende CTBT:s kontrollteknik och civila och vetenskapliga tillämpningar. |
| --- | --- |

—

Utbildning av experter i vetenskapliga och tekniska aspekter avseende CTBT:s kontrollteknik och civila och vetenskapliga tillämpningar.

Verksamhet 3: Uppsökande verksamhet

Del 1: Utåtriktad verksamhet avseende CTBT för nästa generation av ledare och experter

Inverkan

Utveckling av en pool av framtida ledare på nedrustnings- och icke-spridningsområdet, genom att uppmuntra till dialog mellan generationerna, tvärregionala synergier och tvärdimensionella studier och i slutändan bidra till att stärka kapaciteten hos CTBT-signatärstaterna.

Bakgrund

Stärkandet av nästa generations experter, som kan förespråka CTBT:s uppdrag, både politiskt och tekniskt, och främja fördragets universalisering och ikraftträdande är ett övergripande åtagande från CTBTO:s sida.

Sedan 2016 har CTBTO varit ledande inom FN-systemet när det gäller att öppna sina forum för det civila samhället och aktivt engagera nästa generation, särskilt genom flaggskeppsprogrammet CTBTO:s ungdomsgrupp för utåtriktad verksamhet. Programmet har erbjudit nästa generations experter (från över 125 länder) unika möjligheter till kapacitetsuppbyggnad, forskning och utbildning inom den vanligtvis slutna miljön för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen.

Delen kommer att stödja ett hållbart, skalbart och välstyrt ekosystem av initiativ riktade till ungdomar som syftar till att bygga upp ungdomskapacitet globalt med allt större insikt och genomslag. Syftet är att organisera kapacitetsuppbyggnadsverksamhet som är skräddarsydd för specifika målgrupper, såsom unga journalister, forskare och potentiella beslutsfattare från de stater som ännu inte ratificerat CTBT eller som ännu inte har undertecknat CTBT. Denna strategi kommer att öka medvetenheten om och främja en välgrundad opinionsbildning för CTBT bland nästa generation experter med olika bakgrund, och i förlängningen stödja fördragets universalisering och ikraftträdande.

Förväntat resultat

| — | Att inrätta en ny grupp av kompetenta och engagerade unga yrkesverksamma med gedigna kunskaper om kärnvapennedrustning och CTBT och detta fördrags universalisering och ikraftträdande. |
| --- | --- |

—

Att inrätta en ny grupp av kompetenta och engagerade unga yrkesverksamma med gedigna kunskaper om kärnvapennedrustning och CTBT och detta fördrags universalisering och ikraftträdande.

| — | Att öka och diversifiera (både regionalt och profilmässigt) nätverket av unga yrkesverksamma som stöder fördragets universalisering och ikraftträdande, samtidigt som CTBT blir mer synligt internationellt. |
| --- | --- |

—

Att öka och diversifiera (både regionalt och profilmässigt) nätverket av unga yrkesverksamma som stöder fördragets universalisering och ikraftträdande, samtidigt som CTBT blir mer synligt internationellt.

| — | Att förbättra CTBT-relaterade ämnens närvaro på sociala medier. |
| --- | --- |

—

Att förbättra CTBT-relaterade ämnens närvaro på sociala medier.

Förväntat utfall

| — | En serie föreläsningar med ledande kommunikationsexperter. |
| --- | --- |

—

En serie föreläsningar med ledande kommunikationsexperter.

| — | Kapacitetsuppbyggnad för nästa generation journalister inom området kärnvapennedrustning och icke-spridning, som ger dem en övergripande vision av CTBT och dess roll inom det internationella freds- och säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad för nästa generation journalister inom området kärnvapennedrustning och icke-spridning, som ger dem en övergripande vision av CTBT och dess roll inom det internationella freds- och säkerhetsområdet.

| — | Bevakning av vetenskaps- och teknikkonferensen och Science and Diplomacy Symposium av deltagare vid Citizen Journalism Academy i syfte att öka fördragets synlighet bland ungdomar. |
| --- | --- |

—

Bevakning av vetenskaps- och teknikkonferensen och Science and Diplomacy Symposium av deltagare vid Citizen Journalism Academy i syfte att öka fördragets synlighet bland ungdomar.

| — | Sociala medier och utåtriktade produkter avseende CTBT som utvecklats och publicerats online av medlemmarna i CTBTO:s ungdomsgrupp. |
| --- | --- |

—

Sociala medier och utåtriktade produkter avseende CTBT som utvecklats och publicerats online av medlemmarna i CTBTO:s ungdomsgrupp.

Aktiviteter

| — | Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp i Science and Diplomacy Symposium under 2024 och 2026. |
| --- | --- |

—

Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp i Science and Diplomacy Symposium under 2024 och 2026.

| — | Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp vid vetenskaps- och teknikkonferensen 2025. |
| --- | --- |

—

Deltagande av medlemmar i CTBTO:s ungdomsgrupp vid vetenskaps- och teknikkonferensen 2025.

| — | Citizen Journalism Academy. |
| --- | --- |

—

Citizen Journalism Academy.

| — | Citizen Journalism Academy ska stärka medlemmarnas kommunikations- och mediekompetens. Professionella utbildare i sociala medier kommer att tillhandahålla praktiska workshoppar och mentorskap för ungdomsgrupper och lära medlemmarna hur de kan |
| --- | --- |

—

Citizen Journalism Academy ska stärka medlemmarnas kommunikations- och mediekompetens. Professionella utbildare i sociala medier kommer att tillhandahålla praktiska workshoppar och mentorskap för ungdomsgrupper och lära medlemmarna hur de kan

| — | genomföra effektiva intervjuer med olika intressenter (diplomater, tekniska experter och andra ungdomar) med fokus på hur man förbereder sig, gör efterforskningar och ställer lämpliga frågor, |
| --- | --- |

—

genomföra effektiva intervjuer med olika intressenter (diplomater, tekniska experter och andra ungdomar) med fokus på hur man förbereder sig, gör efterforskningar och ställer lämpliga frågor,

| — | ta fram professionella produkter för att lägga ut på Facebook, Twitter, YouTube och andra medier, med hjälp av Canva och annan mobil journalistik för att spela in ljud och skapa verkningsfulla visuella bilder, |
| --- | --- |

—

ta fram professionella produkter för att lägga ut på Facebook, Twitter, YouTube och andra medier, med hjälp av Canva och annan mobil journalistik för att spela in ljud och skapa verkningsfulla visuella bilder,

| — | genomföra framgångsrika uppsökande evenemang, |
| --- | --- |

—

genomföra framgångsrika uppsökande evenemang,

| — | optimera användningen av sociala medier för en kraftfull förmedling av budskap. |
| --- | --- |

—

optimera användningen av sociala medier för en kraftfull förmedling av budskap.

Del 2: CTBTO:s mentorsprogram

Inverkan

Skapa en talangpipeline för tolv kvinnor som är i början av karriären och som är kandidater till befattningar inom icke-spridning och kärnvapennedrustning, i syfte att stärka CTBT:s signatärstaters kapacitet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och göra det möjligt för dem att till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

Bakgrund

År 2022 lanserade CTBTO ett skräddarsytt mentorsprogram för tolv kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik i anslutning till CTBT:s jubileum och det planerade Science and Diplomacy Symposium. CTBTO arbetar för att knyta samman kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik med tekniska experter inom PTS. Mentorskapet ger kvinnor möjlighet att bygga upp nätverk, stärka önskade färdigheter och skapa klarhet kring sina personliga och yrkesmässiga mål. Mentorskapet är en möjlighet för alla inblandade – mentorer och deltagare – att lära sig och förbättra sina färdigheter. Den förberedande kommissionen för CTBTO konstaterar att även män spelar en viktig roll för att uppnå en jämn könsfördelning och ta itu med befintliga ojämlikheter. PTS mentorer inkluderar därför både kvinnor och män.

Detta virtuella mentorsprogram för alla kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (prioritet ges åt sökande från Afrika, Latinamerika och Karibien samt Mellanöstern och Sydasien, Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern) är ett exempel på CTBTO:s initiativ för att skapa en talangpipeline som stöder jämställdhet, mångfald och egenmakt för nästa generation.

Som ett resultat av pilotversionen av mentorsprogrammet 2022 deltog programmets deltagare bland annat i individuell mentorsverksamhet och månatliga tematiska seminarier i kombination med kompetenshöjande insatser och sessioner för att öka medvetenheten om CTBTO:s uppdrag och verksamhet. Ett av deras mål var också att utarbeta forskningsrapporter som skulle läggas fram vid vetenskaps- och teknikkonferensen den 19–23 juni 2023. Deltagarna kunde också delta i Science and Diplomacy Symposium 2022.

Ett annat initiativ som tagits fram som en del av detta program ger dessa personer en avancerad möjlighet till karriärutveckling. En av deltagarna utsågs av sin ständiga representation till att delta i CTBTO:s kapacitetsuppbyggande verksamhet för utbildning av ställföreträdande inspektörer för de successiva cyklerna i mentorprogrammet. CTBTO har som mål att bredda observatörsstatusen för deltagare i CTBTO:s övriga kapacitetsuppbyggande verksamhet.

Utöver det formella introduktionsprogrammet förväntar sig CTBTO att dessa kvinnor blir en del av talangpipelinen för kompetenta kandidater av hög kvalitet för framtida tekniska befattningar vid sekretariatet.

Fördelar för mentorer:

| — | Erfarenhets- och kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

—

Erfarenhets- och kunskapsutbyte.

| — | Tillfälle att öva och stärka sina färdigheter. |
| --- | --- |

—

Tillfälle att öva och stärka sina färdigheter.

| — | Yrkesmässig och personlig utveckling och lärande. |
| --- | --- |

—

Yrkesmässig och personlig utveckling och lärande.

| — | Att se olika perspektiv och lära av andras erfarenheter. |
| --- | --- |

—

Att se olika perspektiv och lära av andras erfarenheter.

| — | Att skapa nya förbindelser inom ett brett nätverk av yrkesverksamma. |
| --- | --- |

—

Att skapa nya förbindelser inom ett brett nätverk av yrkesverksamma.

| — | Att bidra till en gynnsam arbetsmiljö inom och utanför ramen för CTBTO. |
| --- | --- |

—

Att bidra till en gynnsam arbetsmiljö inom och utanför ramen för CTBTO.

| — | Tillfredsställelse genom att bidra till andras utveckling och framgång, och eventuellt göra en verklig skillnad i deras liv. |
| --- | --- |

—

Tillfredsställelse genom att bidra till andras utveckling och framgång, och eventuellt göra en verklig skillnad i deras liv.

Fördelar för deltagare:

| — | Utbyte av erfarenheter, lärande och skräddarsydd yrkesvägledning. |
| --- | --- |

—

Utbyte av erfarenheter, lärande och skräddarsydd yrkesvägledning.

| — | Att bygga upp förtroende, utveckla färdigheter och stärka färdigheter. |
| --- | --- |

—

Att bygga upp förtroende, utveckla färdigheter och stärka färdigheter.

| — | Ökad motivation. |
| --- | --- |

—

Ökad motivation.

| — | Att utveckla strategier för att hantera yrkesmässiga behov i en säker och stödjande omgivning. |
| --- | --- |

—

Att utveckla strategier för att hantera yrkesmässiga behov i en säker och stödjande omgivning.

| — | Yrkesmässig och personlig utveckling och lärande. |
| --- | --- |

—

Yrkesmässig och personlig utveckling och lärande.

| — | Att se olika perspektiv och lära av andras erfarenheter. |
| --- | --- |

—

Att se olika perspektiv och lära av andras erfarenheter.

| — | Främjande av ökad tilltro till sin egen förmåga. |
| --- | --- |

—

Främjande av ökad tilltro till sin egen förmåga.

| — | Att skapa nya förbindelser inom ett brett nätverk av yrkesverksamma. |
| --- | --- |

—

Att skapa nya förbindelser inom ett brett nätverk av yrkesverksamma.

| — | Fördelar för kommissionen och länderna: |
| --- | --- |

—

Fördelar för kommissionen och länderna:

| — | Att underlätta utbytet av information om karriärmöjligheter och relevanta evenemang och genom särskilt stöd främja inlämning av ansökningar från målgruppen till lediga tjänster. |
| --- | --- |

—

Att underlätta utbytet av information om karriärmöjligheter och relevanta evenemang och genom särskilt stöd främja inlämning av ansökningar från målgruppen till lediga tjänster.

| — | Att skapa en pool av potentiella tekniska experter som bidrar till organisationen. |
| --- | --- |

—

Att skapa en pool av potentiella tekniska experter som bidrar till organisationen.

| — | Att se till att personer i början av karriären kan få meningsfull arbetslivserfarenhet som kvalificerar dem för att bidra till internationella organisationers uppdrag. |
| --- | --- |

—

Att se till att personer i början av karriären kan få meningsfull arbetslivserfarenhet som kvalificerar dem för att bidra till internationella organisationers uppdrag.

| — | Att stärka en gynnsam arbetsmiljö inom och utanför ramen för CTBTO. |
| --- | --- |

—

Att stärka en gynnsam arbetsmiljö inom och utanför ramen för CTBTO.

Förväntat resultat

| — | Att skapa en pool av potentiella kompetenta kvinnliga kandidater i början av karriären till tjänster inom icke-spridning och kärnvapennedrustning. |
| --- | --- |

—

Att skapa en pool av potentiella kompetenta kvinnliga kandidater i början av karriären till tjänster inom icke-spridning och kärnvapennedrustning.

| — | Att stödja kvinnliga yrkesverksamma i början av karriären som har ett intresse av CTBT. |
| --- | --- |

—

Att stödja kvinnliga yrkesverksamma i början av karriären som har ett intresse av CTBT.

| — | Att öka medvetenheten om CTBT:s kontrollsystem. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten om CTBT:s kontrollsystem.

| — | Att identifiera och samarbeta med kvinnor som är tekniska experter. |
| --- | --- |

—

Att identifiera och samarbeta med kvinnor som är tekniska experter.

| — | Att öka talangpoolen av experter (inbegripet från NDC:er) som kan tänka sig att ansöka om tjänster genom den ordinarie rekryteringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Att öka talangpoolen av experter (inbegripet från NDC:er) som kan tänka sig att ansöka om tjänster genom den ordinarie rekryteringsprocessen.

| — | Att förbättra rapporteringen till arbetsgrupp B (WGB) om övergripande frågor, såsom underrepresentationen av kvinnor inom verksamheter som omfattas av denna arbetsgrupp. |
| --- | --- |

—

Att förbättra rapporteringen till arbetsgrupp B (WGB) om övergripande frågor, såsom underrepresentationen av kvinnor inom verksamheter som omfattas av denna arbetsgrupp.

Förväntat utfall

| — | Identifiering, utveckling och stöd till en annan grupp av 12 kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik från underrepresenterade geografiska regioner som, med en förbättrad förståelse av CTBT och dess kontrollsystem, kan bli kandidater för deltagande i CTBTO:s evenemang och för befattningar inom CTBTO. |
| --- | --- |

—

Identifiering, utveckling och stöd till en annan grupp av 12 kvinnor i början av karriären inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik från underrepresenterade geografiska regioner som, med en förbättrad förståelse av CTBT och dess kontrollsystem, kan bli kandidater för deltagande i CTBTO:s evenemang och för befattningar inom CTBTO.

| — | En inbjudan i slutet av mentorsprogrammet att resa till Wien och delta i CTBTO:s jobbskuggningsprogram för att få en bättre förståelse av sekretariatets arbete. Deltagarna kommer att redogöra för de framsteg som de gjort under mentorsprogrammet. |
| --- | --- |

—

En inbjudan i slutet av mentorsprogrammet att resa till Wien och delta i CTBTO:s jobbskuggningsprogram för att få en bättre förståelse av sekretariatets arbete. Deltagarna kommer att redogöra för de framsteg som de gjort under mentorsprogrammet.

| — | Användning av plattformen LinkedIn för att utveckla ett utrymme som uppmuntrar och underlättar förbindelserna mellan mentorer och deltagare och hjälper dem att hålla sig informerade om karriärmöjligheter och aktiviteter inom ramen för CTBTO. |
| --- | --- |

—

Användning av plattformen LinkedIn för att utveckla ett utrymme som uppmuntrar och underlättar förbindelserna mellan mentorer och deltagare och hjälper dem att hålla sig informerade om karriärmöjligheter och aktiviteter inom ramen för CTBTO.

Aktiviteter

| — | En (virtuell) karriärworkshop som omfattar tre övningar (kompetenshöjning). |
| --- | --- |

—

En (virtuell) karriärworkshop som omfattar tre övningar (kompetenshöjning).

| — | En (virtuell) kommunikationsworkshop som omfattar tre övningar (kompetenshöjning). |
| --- | --- |

—

En (virtuell) kommunikationsworkshop som omfattar tre övningar (kompetenshöjning).

| — | En (virtuell) workshop anordnad av det internationella datacentrumet som omfattar tre övningar (kompetenshöjning). |
| --- | --- |

—

En (virtuell) workshop anordnad av det internationella datacentrumet som omfattar tre övningar (kompetenshöjning).

| — | En (virtuell) workshop anordnad av det internationella övervakningssystemet som omfattar tre övningar (kompetenshöjning). |
| --- | --- |

—

En (virtuell) workshop anordnad av det internationella övervakningssystemet som omfattar tre övningar (kompetenshöjning).

| — | En (virtuell) workshop anordnad av personal som arbetar med inspektion på plats och som omfattar tre övningar (kompetenshöjning). |
| --- | --- |

—

En (virtuell) workshop anordnad av personal som arbetar med inspektion på plats och som omfattar tre övningar (kompetenshöjning).

| — | Ett personligt jobbskuggningsprogram för deltagare. |
| --- | --- |

—

Ett personligt jobbskuggningsprogram för deltagare.

---

(1)  Projektnamnet föreslås ändras till ”stödprojekt för tekniska experter” eftersom det efter sexton års verksamhet inte längre rör sig om ett ”pilotprojekt”.

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/140

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/2065

av den 25 september 2023

om ändring av beslut (Gusp) 2021/710 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 33 och 31.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/710 (1) om utnämning av Sven KOOPMANS till Europeiska unionens särskilda representant (den särskilda representanten) för fredsprocessen i Mellanöstern. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2025. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 april 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/710 (1) om utnämning av Sven KOOPMANS till Europeiska unionens särskilda representant (den särskilda representanten) för fredsprocessen i Mellanöstern. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 28 februari 2025.

| (2) | I syfte att uppnå det politiska mål som anges i beslut (Gusp) 2021/710, att arbeta för en rättvis, varaktig och övergripande fred som bör uppnås på grundval av en tvåstatslösning, och mot bakgrund av de ökade insatserna tillsammans med regionala partner för att uppnå detta mål, bör ytterligare personal rekryteras till den särskilda representantens stab. Det finansiella referensbeloppet bör därför anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att uppnå det politiska mål som anges i beslut (Gusp) 2021/710, att arbeta för en rättvis, varaktig och övergripande fred som bör uppnås på grundval av en tvåstatslösning, och mot bakgrund av de ökade insatserna tillsammans med regionala partner för att uppnå detta mål, bör ytterligare personal rekryteras till den särskilda representantens stab. Det finansiella referensbeloppet bör därför anpassas i enlighet med detta.

| (3) | Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan komma att förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan komma att förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5.1 i beslut (Gusp) 2021/710 ska ersättas med följande:

”1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 mars 2023–28 februari 2025 ska uppgå till 289 782,33 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2023.

På rådets vägnar

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2021/710 av den 29 april 2021 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern (EUT L 147, 30.4.2021, s. 12).

1

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/141

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/2066

av den 25 september 2023

om ändring av beslut (Gusp) 2023/1599 om Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 juni 2023 godkände rådet ett krishanteringskoncept för ett möjligt säkerhets- och försvarspartnerskap med västafrikanska länder i Guineabukten. Detta koncept bygger på en integrerad ansats för ett säkerhets- och försvarspartnerskap med Benin, Elfenbenskusten, Ghana och Togo, inbegripet inrättandet av ett uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), nämligen Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten (initiativet), kompletterat med utplacering av militära rådgivare vid unionens delegationer, tillsammans med stödåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för tillhandahållande av militär utrustning och i synergi med säkerhetsrelaterade projekt. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 juni 2023 godkände rådet ett krishanteringskoncept för ett möjligt säkerhets- och försvarspartnerskap med västafrikanska länder i Guineabukten. Detta koncept bygger på en integrerad ansats för ett säkerhets- och försvarspartnerskap med Benin, Elfenbenskusten, Ghana och Togo, inbegripet inrättandet av ett uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), nämligen Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten (initiativet), kompletterat med utplacering av militära rådgivare vid unionens delegationer, tillsammans med stödåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för tillhandahållande av militär utrustning och i synergi med säkerhetsrelaterade projekt.

| (2) | Den 3 augusti 2023 antog rådet beslut (Gusp) 2023/1599 (1), genom vilket initiativet inrättades i Benin och Ghana på grundval av uppmaningar från dessa länder. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 augusti 2023 antog rådet beslut (Gusp) 2023/1599 (1), genom vilket initiativet inrättades i Benin och Ghana på grundval av uppmaningar från dessa länder.

| (3) | Genom en skrivelse av den 17 juli 2023 uppmanade Republiken Togos premiärminister unionen att placera ut initiativet på landets territorium. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 17 juli 2023 uppmanade Republiken Togos premiärminister unionen att placera ut initiativet på landets territorium.

| (4) | Genom en skrivelse av den 20 juli 2023 uppmanade Republiken Elfenbenskustens premiärminister unionen att placera ut initiativet på landets territorium. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 20 juli 2023 uppmanade Republiken Elfenbenskustens premiärminister unionen att placera ut initiativet på landets territorium.

| (5) | Initiativet bör därför inrättas även i Elfenbenskusten och Togo. |
| --- | --- |

(5)

Initiativet bör därför inrättas även i Elfenbenskusten och Togo.

| (6) | Beslut (Gusp) 2023/1599 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut (Gusp) 2023/1599 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut (Gusp) 2023/1599 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Inrättande

1.   Unionen ska genomföra ett uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) med det strategiska målet att bistå de västafrikanska länder i Guineabukten där det uppdraget har inrättats med att utveckla tillräcklig kapacitet inom deras säkerhets- och försvarsstyrkor för att hejda och bemöta de påtryckningar som utövas av väpnade terroristgrupper.

2.   Det uppdrag som avses i punkt 1 ska benämnas Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten (initiativet).

3.   Initiativet inrättas härmed i Benin, Elfenbenskusten, Ghana och Togo.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 16 augusti 2023.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2023.

På rådets vägnar

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2023/1599 av den 3 augusti 2023 om Europeiska unionens säkerhets- och försvarsinitiativ till stöd för västafrikanska länder i Guineabukten (EUT L 196, 4.8.2023, s. 25).

1

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/143

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/2067

av den 26 september 2023

om vissa tillfälliga nödåtgärder mot får- och getkoppor i Bulgarien

[delgivet med nr C(2023) 6575]

(Endast den bulgariska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 259.2, och

av följande skäl:

| (1) | Får- och getkoppor är en infektiös virussjukdom som drabbar getter och får och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Får- och getkoppor är en infektiös virussjukdom som drabbar getter och får och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | Vid utbrott av får- och getkoppor hos getter eller får finns det en allvarlig risk för att sjukdomen sprids till andra anläggningar för getter eller får. |
| --- | --- |

(2)

Vid utbrott av får- och getkoppor hos getter eller får finns det en allvarlig risk för att sjukdomen sprids till andra anläggningar för getter eller får.

| (3) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras bestämmelserna om bekämpning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 och som definieras som sjukdomar i kategorierna A, B och C i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (3). I artiklarna 21 och 22 i delegerad förordning (EU) 2020/687 föreskrivs särskilt att det ska upprättas en restriktionszon vid utbrott av en sjukdom i kategori A, inbegripet får- och getkoppor, och att vissa åtgärder ska tillämpas i den zonen. I artikel 21.1 i den delegerade förordningen föreskrivs dessutom att restriktionszonen ska omfatta en skyddszon, en övervakningszon och, vid behov, ytterligare restriktionszoner runt omkring eller angränsande till skydds- och övervakningszonerna. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras bestämmelserna om bekämpning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 och som definieras som sjukdomar i kategorierna A, B och C i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (3). I artiklarna 21 och 22 i delegerad förordning (EU) 2020/687 föreskrivs särskilt att det ska upprättas en restriktionszon vid utbrott av en sjukdom i kategori A, inbegripet får- och getkoppor, och att vissa åtgärder ska tillämpas i den zonen. I artikel 21.1 i den delegerade förordningen föreskrivs dessutom att restriktionszonen ska omfatta en skyddszon, en övervakningszon och, vid behov, ytterligare restriktionszoner runt omkring eller angränsande till skydds- och övervakningszonerna.

| (4) | Efter ett utbrott av får- och getkoppor hos getter och får i förvaltningsdistriktet Burgas som bekräftades den 16 september 2023 har Bulgarien underrättat kommissionen om det aktuella läget i fråga om den sjukdomen inom dess territorium och i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 upprättat en restriktionszon, som omfattar skydds- och övervakningszoner och där de allmänna åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687 tillämpas, samt en ytterligare restriktionszon där vissa bekämpningsåtgärder också tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids ytterligare. |
| --- | --- |

(4)

Efter ett utbrott av får- och getkoppor hos getter och får i förvaltningsdistriktet Burgas som bekräftades den 16 september 2023 har Bulgarien underrättat kommissionen om det aktuella läget i fråga om den sjukdomen inom dess territorium och i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 upprättat en restriktionszon, som omfattar skydds- och övervakningszoner och där de allmänna åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687 tillämpas, samt en ytterligare restriktionszon där vissa bekämpningsåtgärder också tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids ytterligare.

| (5) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten snabbt fastställa en restriktionszon med avseende på får- och getkoppor i Bulgarien, som omfattar skydds- och övervakningszonerna samt den ytterligare restriktionszonen. |
| --- | --- |

(5)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten snabbt fastställa en restriktionszon med avseende på får- och getkoppor i Bulgarien, som omfattar skydds- och övervakningszonerna samt den ytterligare restriktionszonen.

| (6) | De områden som fastställts som skydds- och övervakningszoner samt ytterligare restriktionszoner i Bulgarien bör därför anges i bilagan till detta beslut och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(6)

De områden som fastställts som skydds- och övervakningszoner samt ytterligare restriktionszoner i Bulgarien bör därför anges i bilagan till detta beslut och det bör anges hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (7) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av får- och getkoppor och behovet av att förhindra att sjukdomen sprider sig från den drabbade anläggningen i Bulgarien till andra delar av landet eller till andra medlemsstater bör de åtgärder som fastställs i detta genomförandebeslut tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av får- och getkoppor och behovet av att förhindra att sjukdomen sprider sig från den drabbade anläggningen i Bulgarien till andra delar av landet eller till andra medlemsstater bör de åtgärder som fastställs i detta genomförandebeslut tillämpas så snart som möjligt.

| (8) | I väntan på yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder bör därför skydds- och övervakningszonerna samt de ytterligare restriktionszonerna i Bulgarien omedelbart upprättas och förtecknas i bilagan till detta beslut, och det bör anges hur länge denna zonindelning ska gälla. |
| --- | --- |

(8)

I väntan på yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder bör därför skydds- och övervakningszonerna samt de ytterligare restriktionszonerna i Bulgarien omedelbart upprättas och förtecknas i bilagan till detta beslut, och det bör anges hur länge denna zonindelning ska gälla.

| (9) | Detta beslut kommer att ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut kommer att ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bulgarien ska säkerställa

| a) | att den behöriga myndigheten i den medlemsstaten omedelbart upprättar restriktionszoner, som omfattar skydds- och övervakningszoner samt en ytterligare restriktionszon, i enlighet med artikel 21 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som fastställs i den artikeln, |
| --- | --- |

a)

att den behöriga myndigheten i den medlemsstaten omedelbart upprättar restriktionszoner, som omfattar skydds- och övervakningszoner samt en ytterligare restriktionszon, i enlighet med artikel 21 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som fastställs i den artikeln,

| b) | att de skydds- och övervakningszoner samt ytterligare restriktionszoner som avses i led a omfattar åtminstone de områden som anges i bilagan till detta beslut, |
| --- | --- |

b)

att de skydds- och övervakningszoner samt ytterligare restriktionszoner som avses i led a omfattar åtminstone de områden som anges i bilagan till detta beslut,

| c) | att åtgärderna i varje restriktionszon ska tillämpas åtminstone till och med de datum som förtecknas i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

c)

att åtgärderna i varje restriktionszon ska tillämpas åtminstone till och med de datum som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Förflyttningar av får och getter från den ytterligare restriktionszonen till en destination som ligger utanför den ytterligare restriktionszonen ska endast vara tillåtna om de är godkända av den behöriga myndigheten och förenliga med de villkor som fastställs i punkterna 2, 3 och 4.

2.   Den behöriga myndigheten får godkänna förflyttningar av får och getter som hålls i den ytterligare restriktionszonen till en destination som ligger utanför den ytterligare restriktionszonen när dessa förflyttningar av får och getter går direkt till ett slakteri för omedelbar slakt inom Bulgariens territorium.

3.   De transportmedel som används för förflyttningar av får och getter från den ytterligare restriktionszonen som avses i punkt 2 ska

| a) | uppfylla de krav för transportmedel som fastställs i artikel 24.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687, |
| --- | --- |

a)

uppfylla de krav för transportmedel som fastställs i artikel 24.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687,

| b) | rengöras och desinficeras före varje djurtransport under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

b)

rengöras och desinficeras före varje djurtransport under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten,

| c) | rengöras och desinficeras i enlighet med de krav för transportmedel som fastställs i artikel 24.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

c)

rengöras och desinficeras i enlighet med de krav för transportmedel som fastställs i artikel 24.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten,

| d) | endast inbegripa får och getter som har samma hälsostatus och som hålls på samma anläggning, |
| --- | --- |

d)

endast inbegripa får och getter som har samma hälsostatus och som hålls på samma anläggning,

| e) | förseglas av den behöriga myndigheten vid ursprungsanläggningen efter lastningen av djuren och öppnas av den behöriga myndigheten vid destinationsslakteriet. |
| --- | --- |

e)

förseglas av den behöriga myndigheten vid ursprungsanläggningen efter lastningen av djuren och öppnas av den behöriga myndigheten vid destinationsslakteriet.

4.   Den behöriga myndigheten ska högst 24 timmar före transporten utföra en klinisk besiktning av de får och getter som är avsedda för transport.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2023.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 26 september 2023.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 av den 3 december 2018 om tillämpningen av vissa bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom för kategorier av förtecknade sjukdomar och om fastställande av en förteckning över djurarter och grupper av djurarter som utgör en betydande risk för spridning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

---

BILAGA

A.   Skydds- och övervakningszoner som upprättats runt bekräftade utbrott

| Region och Adis-referensnummer för utbrottet | De områden som upprättats som skydds- och övervakningszoner och som ingår i restriktionszonerna i Bulgarien enligt artikel 1 | Tillämpas till och med |
| --- | --- | --- |
| Förvaltningsdistriktet Burgas


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Skyddszon

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 10.10.2023 |
| Övervakningszon

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 19.10.2023 |
| Övervakningszon

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 11.10.2023–19.10.2023 |

Region och Adis-referensnummer för utbrottet

De områden som upprättats som skydds- och övervakningszoner och som ingår i restriktionszonerna i Bulgarien enligt artikel 1

Tillämpas till och med

Förvaltningsdistriktet Burgas

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Skyddszon

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

10.10.2023

Övervakningszon

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

19.10.2023

Övervakningszon

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

11.10.2023–19.10.2023

B.   Ytterligare restriktionszon

| Region | De områden som upprättats som ytterligare restriktionszoner i Bulgarien och som avses i artikel 1 | Tillämpas till och med |
| --- | --- | --- |
| Förvaltningsdistrikten Burgas, Chaskovo och Iambol | En ytterligare restriktionszon som omfattar följande områden:
  I förvaltningsdistriktet Burgas kommunerna






  — | Malko Tarnovo |

Region

De områden som upprättats som ytterligare restriktionszoner i Bulgarien och som avses i artikel 1

Tillämpas till och med

Förvaltningsdistrikten Burgas, Chaskovo och Iambol

En ytterligare restriktionszon som omfattar följande områden:

I förvaltningsdistriktet Burgas kommunerna

—

Malko Tarnovo

| — | Sredets |
| --- | --- |

—

Sredets

| — | Tsarevo |
| --- | --- |

—

Tsarevo

I förvaltningsdistriktet Chaskovo kommunerna

| — | Svilengrad |
| --- | --- |

—

Svilengrad

| — | Topolovgrad |
| --- | --- |

—

Topolovgrad

I förvaltningsdistriktet Iambol kommunerna

| — | Bolyarovo |
| --- | --- |

—

Bolyarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

30.11.2023

---

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/147

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2023/2068

av den 12 september 2023

om ändring av beslut (EU) 2022/2278 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS DIREKTION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2,

med beaktande av Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 av den 4 december 2015 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2015/43) (1), särskilt artikel 3.7, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Baserat på den beräknade efterfrågan på euromynt under 2023 som de medlemsstater som har euron som valuta har lämnat in till ECB, godkände ECB genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) den totala mängd euromynt som får sättas i omlopp, inklusive samlarmynt i euro som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2023. |
| --- | --- |

(2)

Baserat på den beräknade efterfrågan på euromynt under 2023 som de medlemsstater som har euron som valuta har lämnat in till ECB, godkände ECB genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) den totala mängd euromynt som får sättas i omlopp, inklusive samlarmynt i euro som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2023.

| (3) | Enligt artikel 3 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) ska medlemsstaterna som har euron som valuta underrätta ECB om den faktiska efterfrågan på euromynt sannolikt kommer att överskrida den mängd mynt som godkänts för kalenderåret och göra en ad-hoc ansökan om godkännande av en utökad mängd mynt som får ges ut under det kalenderåret om den ökade efterfrågan på mynt fortsätter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) ska medlemsstaterna som har euron som valuta underrätta ECB om den faktiska efterfrågan på euromynt sannolikt kommer att överskrida den mängd mynt som godkänts för kalenderåret och göra en ad-hoc ansökan om godkännande av en utökad mängd mynt som får ges ut under det kalenderåret om den ökade efterfrågan på mynt fortsätter.

| (4) | Den 31 juli 2023 begärde Oesterreichische Nationalbank hos ECB på Österrikes vägnar att den mängd euromynt i omlopp som Österrike får ge ut under 2023 bör ökas med 35,00 miljoner euro, från 81,00 miljoner euro till 116,00 miljoner euro. Den samlade mängden euromynt som Österrike får ge ut under 2023 skulle sålunda öka till 291,51 miljoner euro, och bestå av 116,00 miljoner euromynt i omlopp samt 175,51 miljoner euro i form av samlarmynt. Denna begäran gjordes på grund av en ökad efterfrågan från kontantintensiva branscher, särskilt för euromynt av högre valörer, ad hoc behov hos banker som är aktiva i Österrike samt ökad gränsöverskridande efterfrågan på mynt från grannländer. |
| --- | --- |

(4)

Den 31 juli 2023 begärde Oesterreichische Nationalbank hos ECB på Österrikes vägnar att den mängd euromynt i omlopp som Österrike får ge ut under 2023 bör ökas med 35,00 miljoner euro, från 81,00 miljoner euro till 116,00 miljoner euro. Den samlade mängden euromynt som Österrike får ge ut under 2023 skulle sålunda öka till 291,51 miljoner euro, och bestå av 116,00 miljoner euromynt i omlopp samt 175,51 miljoner euro i form av samlarmynt. Denna begäran gjordes på grund av en ökad efterfrågan från kontantintensiva branscher, särskilt för euromynt av högre valörer, ad hoc behov hos banker som är aktiva i Österrike samt ökad gränsöverskridande efterfrågan på mynt från grannländer.

| (5) | Enligt artikel 3.7 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43), ska ECB:s direktion anta ett individuellt beslut avseende en ad-hoc ansökan om denna ad-hoc ansökan inte nödvändiggör någon ändring. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 3.7 i beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43), ska ECB:s direktion anta ett individuellt beslut avseende en ad-hoc ansökan om denna ad-hoc ansökan inte nödvändiggör någon ändring.

| (6) | Beslut (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Tabellen i artikel 2 i beslut (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Raden som avser Österrike ska ersättas med följande:








  ”Österrike | 116,00 | 175,51 | 291,51 ”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Raden som avser Österrike ska ersättas med följande:

”Österrike

116,00

175,51

291,51 ”;

| 2. | Raden som avser ”Summa” ska ersättas med följande:








  ”Summa | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Raden som avser ”Summa” ska ersättas med följande:

”Summa

2 135,94

496,18

2 632,12 ”

Artikel 2

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaterna.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till de medlemsstater som har euron som valuta.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 12 september 2023.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2022/2278 av den 8 november 2022 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2023 (ECB/2022/40) (EUT L 300, 21.11.2022, s. 46).

2

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 27.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 238/149

---

BESLUT nr 2022/01 AV TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ

av den 15 november 2022

om ändring av bilaga I till fördraget om upprättande av en transportgemenskap [2023/2069]

TRANSPORTGEMENSKAPENS REGIONALA STYRKOMMITTÉ HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättande av en transportgemenskap, särskilt artikel 20.3 a, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 20.3 a i fördraget om upprättande av en transportgemenskap (transportgemenskapsfördraget) ska transportgemenskapens regionala styrkommitté, när det gäller nya rättsligt bindande unionsakter, bland annat anta beslut om ändring av bilaga I till transportgemenskapsfördraget för att införliva dessa akter i transportgemenskapsfördraget. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 20.3 a i fördraget om upprättande av en transportgemenskap (transportgemenskapsfördraget) ska transportgemenskapens regionala styrkommitté, när det gäller nya rättsligt bindande unionsakter, bland annat anta beslut om ändring av bilaga I till transportgemenskapsfördraget för att införliva dessa akter i transportgemenskapsfördraget.

| (2) | Sedan transportgemenskapsfördraget undertecknades har bilaga I redan uppdaterats en gång, den 28 juni 2021 (1). Sedan uppdateringen har ett betydande antal nya EU-rättsakter antagits på områden som omfattas av transportgemenskapsfördraget och ett antal andra rättsakter har upphävts. Bilaga I bör därför ändras för att återspegla dessa ändringar. |
| --- | --- |

(2)

Sedan transportgemenskapsfördraget undertecknades har bilaga I redan uppdaterats en gång, den 28 juni 2021 (1). Sedan uppdateringen har ett betydande antal nya EU-rättsakter antagits på områden som omfattas av transportgemenskapsfördraget och ett antal andra rättsakter har upphävts. Bilaga I bör därför ändras för att återspegla dessa ändringar.

| (3) | För att klargöra rättsläget och för att förenkla är det lämpligt att ersätta bilaga I till transportgemenskapsfördraget med texten i bilagan till detta beslut. Det bör noteras att bilaga I.1, som innehåller kartorna över den vägledande utvidgningen av TEN-T till stomnätet och det övergripande nätet på västra Balkan, i allt väsentligt förblir oförändrad. |
| --- | --- |

(3)

För att klargöra rättsläget och för att förenkla är det lämpligt att ersätta bilaga I till transportgemenskapsfördraget med texten i bilagan till detta beslut. Det bör noteras att bilaga I.1, som innehåller kartorna över den vägledande utvidgningen av TEN-T till stomnätet och det övergripande nätet på västra Balkan, i allt väsentligt förblir oförändrad.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till transportgemenskapsfördraget ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft på dagen för undertecknandet.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2022.

På den regionala styrkommitténs vägnar

Emina MUJEVIC KARA

Ordförande

---

(1)  Beslut nr 2021/05 av transportgemenskapens regionala styrkommitté om översynen av bilaga I till fördraget om upprättande av en transportgemenskap.

1

---

BILAGA

”BILAGA I

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TRANSPORTSEKTORN OCH TILLHÖRANDE FRÅGOR

”BILAGA I.1

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ DEN TRANSPORTINFRASTRUKTUR SOM BILDAR DET SYDÖSTEUROPEISKA STOMNÄTET

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| TEN-T-utveckling | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348 20.12.2013, s. 1).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/758 av den 4 februari 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 i syfte att anpassa dess bilaga III, (EUT L 126, 14.5.2016, s. 3). |
| Infrastruktur för alternativa bränslen | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1). |

Regleringsområde

Lagstiftning

TEN-T-utveckling

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348 20.12.2013, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/758 av den 4 februari 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 i syfte att anpassa dess bilaga III, (EUT L 126, 14.5.2016, s. 3).

Infrastruktur för alternativa bränslen

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

KARTOR ÖVER DEN VÄGLEDANDE TEN-T-UTVIDNINGEN TILL VÄSTRA BALKAN (STOMNÄT OCH ÖVERGRIPANDE NÄT)

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

”BILAGA I.2

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ JÄRNVÄGSTRANSPORTER

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Marknadstillträde | Förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EUT 52, 16.8.1960, s. 1121).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av den 14 december 2016 om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (EUT L 352, 23.12.2016, s. 1).
  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/2075 av den 4 september 2017 om ersättning av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 295, 14.11.2017, s. 69).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 av den 11 augusti 2014 om ny persontrafik på järnväg (EUT L 239, 12.8.2014, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/10 av den 6 januari 2015 om kriterier för sökande av järnvägsinfrastrukturkapacitet och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 870/2014, (EUT L 3, 7.1.2015, s. 34).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/171 av den 4 februari 2015 om vissa aspekter av förfarandet för tillståndsgivning för järnvägsföretag (EUT L 29, 5.2.2015, s. 3).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/429 av den 13 mars 2015 om fastställande av de förfaranden som ska följas vid tillämpningen av avgiftsuttag för kostnaden för bullereffekter (EUT L 70, 14.3.2015, s. 36).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/909 av den 12 juni 2015 om förfarandena för beräkning av den kostnad som uppstår som en direkt följd av den tågtrafik som bedrivs (EUT L 148, 13.6.2015, s. 17).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1100 av den 7 juli 2015 om medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter inom ramen för övervakning av järnvägsmarknaden, (EUT L 181, 9.7.2015, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/545 av den 7 april 2016 om förfaranden och kriterier avseende ramavtal för tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet, (EUT L 94, 8.4.2016, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2177 av den 22 november 2017 om tillträde till anläggningar för tjänster och järnvägsrelaterade tjänster, (EUT L 307, 23.11.2017, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 av den 20 november 2018 om fastställande av förfarandet och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (EUT L 294, 21.11.2018, s. 5).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/500 av den 22 mars 2018 över förenligheten med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 vad gäller förslaget att inrätta godskorridoren mellan Alperna och västra Balkan (EUT L 82, 26.3.2018, s. 13).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/491 av den 21 mars 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som inlämnats av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Medelhavet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (EUT L 81, 23.3.2018, s. 23).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/300 av den 11 januari 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna om utbyggnad av Atlantgodskorridoren med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (EUT L 56, 28.2.2018, s. 60).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/178 av den 31 januari 2017 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1111 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Östersjön med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 28, 2.2.2017, s. 71).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/177 av den 31 januari 2017 om förenligheten med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 för det gemensamma förslaget att inrätta den gemensamma järnvägsgodskorridoren ”Amber” (EUT L 28, 2.2.2017, s. 69).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1111 av den 7 juli 2015 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Östersjön med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 181, 9.7.2015, s. 82).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1036 av den 29 juni 2022 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1429 vad gäller förlängningen av referensperioden (Text av betydelse för EES) (EUT L 173, 30.6.2022, s. 50). |
| Lokförarbevis | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen, (EUT L 315 3.12.2007, s. 51).
  Kommissionens förordning (EU) 2019/554 av den 5 april 2019 om ändring av bilaga VI till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 97, 8.4.2019, s. 1).
  Kommissionens förordning (EU) nr 36/2010 av den 3 december 2009 om gemenskapsmodeller för lokförarbevis, kompletterande intyg, bestyrkta kopior av kompletterande intyg och formulär för ansökan om lokförarbevis enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 13, 19.1.2010, s. 1).
  Kommissionens beslut 2010/17/EG av den 29 oktober 2009 om antagandet av grundläggande föreskrifter för register över lokförarbevis och kompletterande intyg enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 8, 13.1.2010, s. 17).
  Kommissionens beslut 2011/765/EU av den 22 november 2011 om kriterier för erkännande av utbildningsanstalter som deltar i utbildning av lokförare, om kriterier för erkännande av examinatorer av lokförare och om kriterier för anordnande av prov i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 314, 29.11.2011, s. 36). |
| Interoperabilitet | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90, 6.4.2018, s. 66).
  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 av den 25 oktober 2018 om specifikationer för de fordonsregister som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och om ändring och upphävande av kommissionens beslut 2007/756/EG (EUT L 268, 26.10.2018, s. 53).
  Kommissionens beslut 2009/965/EG av den 30 november 2009 om det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen, EUT L 341, 22.12.2009, s. 1.
  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1300/2014 vad gäller förteckning över tillgångar i syfte att identifiera hinder för tillgänglighet, tillhandahålla information till användarna och övervaka och utvärdera framstegen i fråga om tillgänglighet (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 1).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/868 av den 13 juni 2018 om ändring av förordning (EU) nr 1301/2014 och förordning (EU) nr 1302/2014 vad gäller bestämmelser om energimätningssystem och datainsamlingssystem (EUT L 149, 14.6.2018, s. 16).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ”säkerhet i järnvägstunnlar” i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 394).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/774 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2014 vad gäller tillämpningen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller” på befintliga godsvagnar (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 89).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 av den 11 december 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 62/2006 (EUT L 356, 12.12.2014, s. 438).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/278 av den 23 februari 2018 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller uppgiftsstrukturen för meddelanden, data och meddelandemodell, driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter, och antagande av en it-standard för kommunikationsskiktet i det gemensamma gränssnittet (EUT L 54, 24.2.2018 s. 11).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/778 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förändringshanteringsprocessen (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 356).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/541 av den 26 mars 2021 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förenkling och förbättring av beräkning och utväxling av data samt uppdatering av förändringshanteringsprocessen (EUT L 108, 29.3.2021, s. 19).
  Kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU av den 4 oktober 2011 om det europeiska registret över godkända typer av fordon (EUT L 64, 8.10.2011, s. 32).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 av den 16 maj 2019 om gemensamma specifikationer för registret över järnvägsinfrastruktur och om upphävande av genomförandebeslut 2014/880/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 312).
  Kommissionens beslut 2012/757/EU av den 14 november 2012 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om ändring av beslut 2007/756/EG (EUT L 345, 15.12.2012, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2238 av den 15 december 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 vad gäller utfasningen av specialfall avseende slutsignal (EUT L 450, 16.12.2021, s. 57).
  Kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 av den 5 maj 2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (EUT L 123, 12.5.2011, s. 11).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9).
  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1).
  Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).
  Kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (EUT L 319, 4.12.2010, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/776 av den 16 maj 2019 om ändring av kommissionens förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1301/2014, (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1303/2014 och (EU) 2016/919 och kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU vad gäller anpassning till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och genomförande av särskilda mål som anges i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 108).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/424 av den 19 mars 2020 om inlämnande av uppgifter till kommissionen när det gäller att frångå tillämpningen av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 84, 20.3.2020, p. 20). |
| Europeiska unionens järnvägsbyrå | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/867 av den 13 juni 2018 om fastställande av arbetsordningen för överklagandenämnder vid Europeiska unionens järnvägsbyrå. (EUT L 149, 14.6.2018, s. 3).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/764 av den 2 maj 2018 om de avgifter som ska betalas till Europeiska unionens järnvägsbyrå och villkoren för deras betalning (EUT L 129, 25.5.2018, s. 68).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1903 av den 29 oktober 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/764 om de avgifter som ska betalas till Europeiska unionens järnvägsbyrå och villkoren för deras betalning (EUT L 387, 3.11.2021, s. 126). |
| Järnvägssäkerhet | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1530 av den 21 oktober 2020 om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (EUT L 352, 22.10.2020, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007, (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 av den 16 maj 2019 om fastställande av detaljerade bestämmelser om certifiering av enheter som ansvarar för underhåll av fordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 360).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1158/2010 av den 9 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg (EUT L 326, 10.12.2010, s. 11).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 av den 8 mars 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder vad gäller krav på säkerhetsstyrningssystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 och (EU) nr 1169/2010 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 26).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1169/2010 av den 10 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg (EUT L 327, 11.12.2010, s. 13). Kommissionens förordning (EU) nr 1078/2012 av den 16 november 2012 om en gemensam säkerhetsmetod för övervakning som ska tillämpas av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare efter erhållande av säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd, samt av enheter som ansvarar för underhåll (EUT L 320, 17.11.2012, s. 8).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 av den 16 februari 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder för de nationella säkerhetsmyndigheternas tillsyn efter utfärdandet av ett gemensamt säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 1077/2012 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 16).
  Kommissionens beslut 2009/460/EG av den 5 juni 2009 om antagande av en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av uppnåendet av säkerhetsmål i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (EUT L 150, 13.6.2009, s. 11).
  Kommissionens rekommendation (EU) 2019/780 av den 16 maj 2019 om praktiska arrangemang för utfärdande av säkerhetstillstånd till infrastrukturförvaltare (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 390). |
| Transport av farligt gods på inre vattenvägar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Transportabla tryckbärande anordningar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Det sociala området – arbetstid / arbetstimmar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).
  Rådets direktiv 2005/47/EG av den 18 juli 2005 om avtalet mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik inom järnvägssektorn – Avtal mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik (EUT L 195, 27.7.2005 s. 15). |
| Passagerares rättigheter | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1). Förordningen kommer att tillämpas från och med den 7 juni 2023. |
| Elektronisk godstransportinformation | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33). |

Regleringsområde

Lagstiftning

Marknadstillträde

Förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EUT 52, 16.8.1960, s. 1121).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av den 14 december 2016 om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (EUT L 352, 23.12.2016, s. 1).

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/2075 av den 4 september 2017 om ersättning av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 295, 14.11.2017, s. 69).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 av den 11 augusti 2014 om ny persontrafik på järnväg (EUT L 239, 12.8.2014, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/10 av den 6 januari 2015 om kriterier för sökande av järnvägsinfrastrukturkapacitet och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 870/2014, (EUT L 3, 7.1.2015, s. 34).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/171 av den 4 februari 2015 om vissa aspekter av förfarandet för tillståndsgivning för järnvägsföretag (EUT L 29, 5.2.2015, s. 3).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/429 av den 13 mars 2015 om fastställande av de förfaranden som ska följas vid tillämpningen av avgiftsuttag för kostnaden för bullereffekter (EUT L 70, 14.3.2015, s. 36).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/909 av den 12 juni 2015 om förfarandena för beräkning av den kostnad som uppstår som en direkt följd av den tågtrafik som bedrivs (EUT L 148, 13.6.2015, s. 17).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1100 av den 7 juli 2015 om medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter inom ramen för övervakning av järnvägsmarknaden, (EUT L 181, 9.7.2015, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/545 av den 7 april 2016 om förfaranden och kriterier avseende ramavtal för tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet, (EUT L 94, 8.4.2016, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2177 av den 22 november 2017 om tillträde till anläggningar för tjänster och järnvägsrelaterade tjänster, (EUT L 307, 23.11.2017, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 av den 20 november 2018 om fastställande av förfarandet och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (EUT L 294, 21.11.2018, s. 5).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/500 av den 22 mars 2018 över förenligheten med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 vad gäller förslaget att inrätta godskorridoren mellan Alperna och västra Balkan (EUT L 82, 26.3.2018, s. 13).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/491 av den 21 mars 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som inlämnats av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Medelhavet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (EUT L 81, 23.3.2018, s. 23).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/300 av den 11 januari 2018 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna om utbyggnad av Atlantgodskorridoren med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (EUT L 56, 28.2.2018, s. 60).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/178 av den 31 januari 2017 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/1111 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Östersjön med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 28, 2.2.2017, s. 71).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/177 av den 31 januari 2017 om förenligheten med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 för det gemensamma förslaget att inrätta den gemensamma järnvägsgodskorridoren ”Amber” (EUT L 28, 2.2.2017, s. 69).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1111 av den 7 juli 2015 om förenligheten av det gemensamma förslag som lagts fram av de berörda medlemsstaterna för utbyggnad av godskorridoren Nordsjön–Östersjön med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 181, 9.7.2015, s. 82).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1036 av den 29 juni 2022 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1429 vad gäller förlängningen av referensperioden (Text av betydelse för EES) (EUT L 173, 30.6.2022, s. 50).

Lokförarbevis

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen, (EUT L 315 3.12.2007, s. 51).

Kommissionens förordning (EU) 2019/554 av den 5 april 2019 om ändring av bilaga VI till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 97, 8.4.2019, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) nr 36/2010 av den 3 december 2009 om gemenskapsmodeller för lokförarbevis, kompletterande intyg, bestyrkta kopior av kompletterande intyg och formulär för ansökan om lokförarbevis enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 13, 19.1.2010, s. 1).

Kommissionens beslut 2010/17/EG av den 29 oktober 2009 om antagandet av grundläggande föreskrifter för register över lokförarbevis och kompletterande intyg enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 8, 13.1.2010, s. 17).

Kommissionens beslut 2011/765/EU av den 22 november 2011 om kriterier för erkännande av utbildningsanstalter som deltar i utbildning av lokförare, om kriterier för erkännande av examinatorer av lokförare och om kriterier för anordnande av prov i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (EUT L 314, 29.11.2011, s. 36).

Interoperabilitet

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90, 6.4.2018, s. 66).

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 av den 25 oktober 2018 om specifikationer för de fordonsregister som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och om ändring och upphävande av kommissionens beslut 2007/756/EG (EUT L 268, 26.10.2018, s. 53).

Kommissionens beslut 2009/965/EG av den 30 november 2009 om det referensdokument som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen, EUT L 341, 22.12.2009, s. 1.

Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1300/2014 vad gäller förteckning över tillgångar i syfte att identifiera hinder för tillgänglighet, tillhandahålla information till användarna och övervaka och utvärdera framstegen i fråga om tillgänglighet (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/868 av den 13 juni 2018 om ändring av förordning (EU) nr 1301/2014 och förordning (EU) nr 1302/2014 vad gäller bestämmelser om energimätningssystem och datainsamlingssystem (EUT L 149, 14.6.2018, s. 16).

Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).

Kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ”säkerhet i järnvägstunnlar” i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 394).

Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/774 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2014 vad gäller tillämpningen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller” på befintliga godsvagnar (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 89).

Kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 av den 11 december 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 62/2006 (EUT L 356, 12.12.2014, s. 438).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/278 av den 23 februari 2018 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller uppgiftsstrukturen för meddelanden, data och meddelandemodell, driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter, och antagande av en it-standard för kommunikationsskiktet i det gemensamma gränssnittet (EUT L 54, 24.2.2018 s. 11).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/778 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förändringshanteringsprocessen (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 356).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/541 av den 26 mars 2021 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förenkling och förbättring av beräkning och utväxling av data samt uppdatering av förändringshanteringsprocessen (EUT L 108, 29.3.2021, s. 19).

Kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU av den 4 oktober 2011 om det europeiska registret över godkända typer av fordon (EUT L 64, 8.10.2011, s. 32).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 av den 16 maj 2019 om gemensamma specifikationer för registret över järnvägsinfrastruktur och om upphävande av genomförandebeslut 2014/880/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 312).

Kommissionens beslut 2012/757/EU av den 14 november 2012 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om ändring av beslut 2007/756/EG (EUT L 345, 15.12.2012, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2238 av den 15 december 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 vad gäller utfasningen av specialfall avseende slutsignal (EUT L 450, 16.12.2021, s. 57).

Kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 av den 5 maj 2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (EUT L 123, 12.5.2011, s. 11).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9).

Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).

Kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (EUT L 319, 4.12.2010, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/776 av den 16 maj 2019 om ändring av kommissionens förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1301/2014, (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1303/2014 och (EU) 2016/919 och kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU vad gäller anpassning till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och genomförande av särskilda mål som anges i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 108).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/424 av den 19 mars 2020 om inlämnande av uppgifter till kommissionen när det gäller att frångå tillämpningen av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 84, 20.3.2020, p. 20).

Europeiska unionens järnvägsbyrå

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/867 av den 13 juni 2018 om fastställande av arbetsordningen för överklagandenämnder vid Europeiska unionens järnvägsbyrå. (EUT L 149, 14.6.2018, s. 3).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/764 av den 2 maj 2018 om de avgifter som ska betalas till Europeiska unionens järnvägsbyrå och villkoren för deras betalning (EUT L 129, 25.5.2018, s. 68).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1903 av den 29 oktober 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/764 om de avgifter som ska betalas till Europeiska unionens järnvägsbyrå och villkoren för deras betalning (EUT L 387, 3.11.2021, s. 126).

Järnvägssäkerhet

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1530 av den 21 oktober 2020 om ändring av direktiv (EU) 2016/798 vad gäller tillämpningen av reglerna för järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet på den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (EUT L 352, 22.10.2020, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007, (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 av den 16 maj 2019 om fastställande av detaljerade bestämmelser om certifiering av enheter som ansvarar för underhåll av fordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 360).

Kommissionens förordning (EU) nr 1158/2010 av den 9 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg (EUT L 326, 10.12.2010, s. 11).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 av den 8 mars 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder vad gäller krav på säkerhetsstyrningssystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 och (EU) nr 1169/2010 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 26).

Kommissionens förordning (EU) nr 1169/2010 av den 10 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg (EUT L 327, 11.12.2010, s. 13). Kommissionens förordning (EU) nr 1078/2012 av den 16 november 2012 om en gemensam säkerhetsmetod för övervakning som ska tillämpas av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare efter erhållande av säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd, samt av enheter som ansvarar för underhåll (EUT L 320, 17.11.2012, s. 8).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 av den 16 februari 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder för de nationella säkerhetsmyndigheternas tillsyn efter utfärdandet av ett gemensamt säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 1077/2012 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 16).

Kommissionens beslut 2009/460/EG av den 5 juni 2009 om antagande av en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av uppnåendet av säkerhetsmål i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (EUT L 150, 13.6.2009, s. 11).

Kommissionens rekommendation (EU) 2019/780 av den 16 maj 2019 om praktiska arrangemang för utfärdande av säkerhetstillstånd till infrastrukturförvaltare (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 390).

Transport av farligt gods på inre vattenvägar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

Transportabla tryckbärande anordningar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1).

Det sociala området – arbetstid / arbetstimmar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

Rådets direktiv 2005/47/EG av den 18 juli 2005 om avtalet mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik inom järnvägssektorn – Avtal mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobila arbetstagare i gränsöverskridande driftskompatibel trafik (EUT L 195, 27.7.2005 s. 15).

Passagerares rättigheter

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1). Förordningen kommer att tillämpas från och med den 7 juni 2023.

Elektronisk godstransportinformation

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33).

”BILAGA I.3

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ VÄGTRANSPORTER

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Avgifter för väginfrastrukturen – årliga fordonsskatter | Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42). |
| Rätt att yrkesmässigt bedriva vägtransporter | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1055 av den 15 juli 2020 om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 i syfte att anpassa dem till utvecklingen inom vägtransportsektorn (EUT L 249, 31.7.2020, s. 17). |
| Sociala bestämmelser – körtid och viloperioder | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1012 av den 7 april 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller fastställandet av standarder för service- och säkerhetsnivå för trygga och säkra parkeringsområden och förfarandena för certifiering av dessa (EUT L 170, 28.6.2022, s. 27).
  Kommissionens förordning (EU) nr 581/2010 av den 1 juli 2010 om de tidsperioder inom vilka relevanta uppgifter måste överföras från fordonsenheter och förarkort (EUT L 168, 2.7.2010, s. 16).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1054 av den 15 juli 2020 om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare, (EUT L 249, 31.7.2020, s. 1). |
| Färdskrivare | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/68 av den 21 januari 2016 om gemensamma förfaranden och specifikationer som krävs för sammankoppling av elektroniska register över förarkort (EUT L 15, 22.1.2016, s. 51).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 av den 18 mars 2016 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter, (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1228 av den 16 juli 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/799 vad gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av smarta färdskrivare och deras komponenter (EUT L 273, 30.7.2021, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/502 av den 28 februari 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter (EUT L 85, 28.3.2018, s. 1).
  Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (EGT L 370, 31.12.1985, s. 8).
  (Se emellertid artikel 46 i förordning (EU) nr 165/2014).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1054 av den 15 juli 2020 om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare, (EUT L 249, 31.7.2020, s. 1). |
| Genomförandet av sociallagstiftningen | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (EUT L 102, 11.4.2006, s. 35), i dess ändrade lydelse enligt:
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/1057 av den 15 juli 2020 om fastställande av särskilda regler med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 249, 31.7.2020, s. 49). |
| Intyg om aktiviteter | Kommissionens beslut 2007/230/EG av den 12 april 2007 om en blankett avseende sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 99, 14.4.2007, s. 14). |
| Arbetstid | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter
  (EGT L 80, 23.3.2002, s. 35). |
| Transportabla tryckbärande anordningar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Trafiksäkerhet | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU av den 3 april 2014 om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 51).
  Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1717 av den 9 juli 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU vad gäller uppdatering av vissa bestämningar av fordonskategorier och tillägg av eCall till förteckningen över komponenter som ska provas, provningsmetoder, orsaker till underkännande och bedömning av brister i bilagorna I och III till det direktivet (EUT L 342, 27.9.2021, s. 48).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/621 av den 17 april 2019 om den tekniska information som krävs för trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som ska provas, om användningen av de rekommenderade testmetoderna och om fastställande av detaljerade regler om dataformat och förfaranden för tillgång till den relevanta tekniska informationen (EUT L 108, 23.4.2019, s. 5). |
| Vägkontroller | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/47/EU av den 3 april 2014 om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 134).
  Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1716 av den 29 juni 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/47/EU vad gäller ändringar av bestämningar av fordonskategorier till följd av ändringar av lagstiftningen för typgodkännande (EUT L 342, 27.9.2021, s. 45).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2205 av den 29 november 2017 om närmare bestämmelser för förfarandet för anmälan av nyttofordon med större eller farliga brister som identifierats vid en teknisk vägkontroll (EUT L 314, 30.11.2017, s. 3). |
| Hastighetsbegränsande anordningar | Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (EGT L 57, 2.3.1992, s. 27). |
| Säkerhetsbälten | Rådets direktiv 91/671/EEG av den 16 december 1991 om obligatorisk användning av bilbälten och fasthållningsanordningar för barn i fordon (EGT L 373, 31.12.1991, s. 26). |
| Speglar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/38/EG av den 11 juli 2007 om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen (EUT L 184, 14.7.2007, s. 25). |
| Registreringshandlingar | Rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (EGT L 138, 1.6.1999, s. 57).
  Rådets direktiv 2006/103/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv rörande transportpolitik, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 344). |
| Förarutbildning | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/645 av den 18 april 2018 om ändring av direktiv 2003/59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och direktiv 2006/126/EG om körkort (EUT L 112, 2.5.2018, s. 29). |
| Körkort | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (EUT L 403, 30.12.2006, s. 18).
  Kommissionens förordning (EU) nr 383/2012 av den 4 maj 2012 om fastställande av tekniska krav för körkort som är försedda med ett lagringsmedium (mikroprocessor) (EUT L 120, 5.5.2012, s. 1). |
| Gränsöverskridande informationsutbyte | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (EUT L 68, 13.3.2015, s. 9). |
| Transport av farligt gods på inre vattenvägar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Kontroller av transport av farligt gods | Rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods (EGT L 249, 17.10.1995, s. 35). |
| Tunnlar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004 om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (EUT L 167, 30.4.2004, s. 39). |
| Vägsäkerhetsförvaltning | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59). |
| Vikt och dimensioner för fordon | Rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, 17.9.1996, s. 59).
  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/984 av den 5 juni 2019 om ändring av rådets direktiv 96/53/EG vad gäller tidsfristen för att införa särskilda regler om största tillåtna längd för förarhytter som ger bättre aerodynamisk prestanda, energieffektivitet och säkerhetsprestanda (EUT L 164, 20.6.2019, s. 30).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (EUT L 198, 25.7.2019, s. 202) (endast vad gäller ändringen av rådets direktiv 96/53/EG). |
| Passagerares rättigheter | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 1). |
| Infrastruktur för rena fordon och/eller alternativa drivmedel | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena vägtransportfordon till stöd för utsläppssnål mobilitet, (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1). |
| Intelligenta transportsystem | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).
  Kommissionens genomförandebeslut 2011/453/EU av den 13 juli 2011 om antagande av riktlinjer för medlemsstaternas rapportering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (EUT L 193, 23.7.2011, s. 48).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/209 av den 12 februari 2016 om en begäran om standardisering till europeiska standardiseringsorganisationer vad gäller intelligenta transportsystem (ITS) i tätorter till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag, (EUT L 39, 16.2.2016, s. 48).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 305/2013 av den 26 november 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU avseende harmoniserat tillhandahållande av interoperabelt EU-omfattande eCall (EUT L 91, 3.4.2013, s. 1).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 885/2013 av den 15 maj 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets ITS-direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av informationstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon, (EUT L 247, 18.9.2013, s. 1).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 886/2013 av den 15 maj 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller data och förfaranden för kostnadsfritt tillhandahållande, när så är möjligt, av ett minimum av vägsäkerhetsrelaterad universell trafikinformation för användare (EUT L 247, 18.9.2013, s. 6).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/962 av den 18 december 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av EU-omfattande realtidstrafikinformationstjänster (EUT L 157, 23.6.2015, s. 21).
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 585/2014/EU av den 15 maj 2014 om införande av en interoperabel EU-omfattande eCall-tjänst (EUT L 164, 3.6.2014, s. 6). |
| Vägtullsystem | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/520 av den 19 mars 2019 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (EUT L 91, 29.3.2019, s. 45).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/203 av den 28 november 2019 om klassificering av fordon, skyldigheter för användare av europeiska elektroniska vägtullar, krav på driftskompatibilitetskomponenter och minimikriterier för anmälda organs behörighet (EUT L 43, 17.2.2020, s. 41).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/204 av den 28 november 2019 om detaljerade skyldigheter för leverantörer av vägtulltjänster i Europeiska systemet för elektroniska vägtulltjänster (EETS), minimiinnehåll i EETS-områdesdeklarationen, elektroniska gränssnitt och krav för driftskompatibilitetskomponenter, och om upphävande av beslut 2009/750/EG (EUT L 43, 17.2.2020, s. 49). |
| Typgodkännande | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52). |
| Elektronisk godstransportinformation | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33). (i den mån det är relevant för rättsakter som omfattas av denna bilaga) (1) |

Regleringsområde

Lagstiftning

Avgifter för väginfrastrukturen – årliga fordonsskatter

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42).

Rätt att yrkesmässigt bedriva vägtransporter

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1055 av den 15 juli 2020 om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 i syfte att anpassa dem till utvecklingen inom vägtransportsektorn (EUT L 249, 31.7.2020, s. 17).

Sociala bestämmelser – körtid och viloperioder

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1012 av den 7 april 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller fastställandet av standarder för service- och säkerhetsnivå för trygga och säkra parkeringsområden och förfarandena för certifiering av dessa (EUT L 170, 28.6.2022, s. 27).

Kommissionens förordning (EU) nr 581/2010 av den 1 juli 2010 om de tidsperioder inom vilka relevanta uppgifter måste överföras från fordonsenheter och förarkort (EUT L 168, 2.7.2010, s. 16).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1054 av den 15 juli 2020 om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare, (EUT L 249, 31.7.2020, s. 1).

Färdskrivare

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/68 av den 21 januari 2016 om gemensamma förfaranden och specifikationer som krävs för sammankoppling av elektroniska register över förarkort (EUT L 15, 22.1.2016, s. 51).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 av den 18 mars 2016 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter, (EUT L 139, 26.5.2016, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1228 av den 16 juli 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/799 vad gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av smarta färdskrivare och deras komponenter (EUT L 273, 30.7.2021, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/502 av den 28 februari 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/799 när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter (EUT L 85, 28.3.2018, s. 1).

Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (EGT L 370, 31.12.1985, s. 8).

(Se emellertid artikel 46 i förordning (EU) nr 165/2014).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1054 av den 15 juli 2020 om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och av förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare, (EUT L 249, 31.7.2020, s. 1).

Genomförandet av sociallagstiftningen

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (EUT L 102, 11.4.2006, s. 35), i dess ändrade lydelse enligt:

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/1057 av den 15 juli 2020 om fastställande av särskilda regler med avseende på direktiv 96/71/EG och direktiv 2014/67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av direktiv 2006/22/EG vad gäller tillsynskrav och förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 249, 31.7.2020, s. 49).

Intyg om aktiviteter

Kommissionens beslut 2007/230/EG av den 12 april 2007 om en blankett avseende sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 99, 14.4.2007, s. 14).

Arbetstid

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter

(EGT L 80, 23.3.2002, s. 35).

Transportabla tryckbärande anordningar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1).

Trafiksäkerhet

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU av den 3 april 2014 om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 51).

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1717 av den 9 juli 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU vad gäller uppdatering av vissa bestämningar av fordonskategorier och tillägg av eCall till förteckningen över komponenter som ska provas, provningsmetoder, orsaker till underkännande och bedömning av brister i bilagorna I och III till det direktivet (EUT L 342, 27.9.2021, s. 48).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/621 av den 17 april 2019 om den tekniska information som krävs för trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som ska provas, om användningen av de rekommenderade testmetoderna och om fastställande av detaljerade regler om dataformat och förfaranden för tillgång till den relevanta tekniska informationen (EUT L 108, 23.4.2019, s. 5).

Vägkontroller

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/47/EU av den 3 april 2014 om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv 2000/30/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 134).

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2021/1716 av den 29 juni 2021 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/47/EU vad gäller ändringar av bestämningar av fordonskategorier till följd av ändringar av lagstiftningen för typgodkännande (EUT L 342, 27.9.2021, s. 45).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2205 av den 29 november 2017 om närmare bestämmelser för förfarandet för anmälan av nyttofordon med större eller farliga brister som identifierats vid en teknisk vägkontroll (EUT L 314, 30.11.2017, s. 3).

Hastighetsbegränsande anordningar

Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (EGT L 57, 2.3.1992, s. 27).

Säkerhetsbälten

Rådets direktiv 91/671/EEG av den 16 december 1991 om obligatorisk användning av bilbälten och fasthållningsanordningar för barn i fordon (EGT L 373, 31.12.1991, s. 26).

Speglar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/38/EG av den 11 juli 2007 om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen (EUT L 184, 14.7.2007, s. 25).

Registreringshandlingar

Rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (EGT L 138, 1.6.1999, s. 57).

Rådets direktiv 2006/103/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv rörande transportpolitik, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 344).

Förarutbildning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/645 av den 18 april 2018 om ändring av direktiv 2003/59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och direktiv 2006/126/EG om körkort (EUT L 112, 2.5.2018, s. 29).

Körkort

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (EUT L 403, 30.12.2006, s. 18).

Kommissionens förordning (EU) nr 383/2012 av den 4 maj 2012 om fastställande av tekniska krav för körkort som är försedda med ett lagringsmedium (mikroprocessor) (EUT L 120, 5.5.2012, s. 1).

Gränsöverskridande informationsutbyte

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (EUT L 68, 13.3.2015, s. 9).

Transport av farligt gods på inre vattenvägar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

Kontroller av transport av farligt gods

Rådets direktiv 95/50/EG av den 6 oktober 1995 om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods (EGT L 249, 17.10.1995, s. 35).

Tunnlar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004 om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (EUT L 167, 30.4.2004, s. 39).

Vägsäkerhetsförvaltning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59).

Vikt och dimensioner för fordon

Rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, 17.9.1996, s. 59).

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/984 av den 5 juni 2019 om ändring av rådets direktiv 96/53/EG vad gäller tidsfristen för att införa särskilda regler om största tillåtna längd för förarhytter som ger bättre aerodynamisk prestanda, energieffektivitet och säkerhetsprestanda (EUT L 164, 20.6.2019, s. 30).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (EUT L 198, 25.7.2019, s. 202) (endast vad gäller ändringen av rådets direktiv 96/53/EG).

Passagerares rättigheter

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 1).

Infrastruktur för rena fordon och/eller alternativa drivmedel

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena vägtransportfordon till stöd för utsläppssnål mobilitet, (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

Intelligenta transportsystem

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

Kommissionens genomförandebeslut 2011/453/EU av den 13 juli 2011 om antagande av riktlinjer för medlemsstaternas rapportering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (EUT L 193, 23.7.2011, s. 48).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/209 av den 12 februari 2016 om en begäran om standardisering till europeiska standardiseringsorganisationer vad gäller intelligenta transportsystem (ITS) i tätorter till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag, (EUT L 39, 16.2.2016, s. 48).

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 305/2013 av den 26 november 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU avseende harmoniserat tillhandahållande av interoperabelt EU-omfattande eCall (EUT L 91, 3.4.2013, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 885/2013 av den 15 maj 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets ITS-direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av informationstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon, (EUT L 247, 18.9.2013, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 886/2013 av den 15 maj 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller data och förfaranden för kostnadsfritt tillhandahållande, när så är möjligt, av ett minimum av vägsäkerhetsrelaterad universell trafikinformation för användare (EUT L 247, 18.9.2013, s. 6).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/962 av den 18 december 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av EU-omfattande realtidstrafikinformationstjänster (EUT L 157, 23.6.2015, s. 21).

Europaparlamentets och rådets beslut nr 585/2014/EU av den 15 maj 2014 om införande av en interoperabel EU-omfattande eCall-tjänst (EUT L 164, 3.6.2014, s. 6).

Vägtullsystem

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/520 av den 19 mars 2019 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (EUT L 91, 29.3.2019, s. 45).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/203 av den 28 november 2019 om klassificering av fordon, skyldigheter för användare av europeiska elektroniska vägtullar, krav på driftskompatibilitetskomponenter och minimikriterier för anmälda organs behörighet (EUT L 43, 17.2.2020, s. 41).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/204 av den 28 november 2019 om detaljerade skyldigheter för leverantörer av vägtulltjänster i Europeiska systemet för elektroniska vägtulltjänster (EETS), minimiinnehåll i EETS-områdesdeklarationen, elektroniska gränssnitt och krav för driftskompatibilitetskomponenter, och om upphävande av beslut 2009/750/EG (EUT L 43, 17.2.2020, s. 49).

Typgodkännande

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).

Elektronisk godstransportinformation

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33). (i den mån det är relevant för rättsakter som omfattas av denna bilaga) (1)

”BILAGA I.4

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ SJÖTRANSPORTER

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Havspolitik | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1). |
| Marknadstillträde | Rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage) (EGT L 364, 12.12.1992, s. 7).
  Rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (EGT L 378, 31.12.1986, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 789/2004 av den 21 april 2004 om överföring av lastfartyg och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 613/91 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 19).
  Rådets förordning (EEG) nr 4058/86 av den 22 december 1986 om samordnade åtgärder för att säkerställa fri tillgång till last på oceantrader (EGT L 378, 31.12.1986, s. 21). |
| Internationella förbindelser | Rådets förordning (EEG) nr 4057/86 av den 22 december 1986 om illojal prissättning inom sjöfartssektorn (EGT L 378, 31.12.1986, s. 14). |
| Internationella överenskommelser | Rådets beslut 2012/22/EU av den 12 december 2011 om Europeiska unionens anslutning till 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med undantag för artiklarna 10 och 11 (EUT L 8, 12.1.2012, s. 1).
  Rådets beslut 2012/23/EU av den 12 december 2011 om Europeiska unionens anslutning till 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med avseende på artiklarna 10 och 11 (EUT L 8, 12.1.2012, s. 13). |
| Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg – Erkända organisationer | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (EUT L 131, 28.5.2009, s. 47).
  Kommissionens beslut 2009/491/EG av den 16 juni 2009 om de kriterier som ska tillämpas när man avgör om den verksamhet som bedrivs av en organisation som agerar för en flaggstats räkning kan anses utgöra ett oacceptabelt hot mot säkerhet och miljö (EUT L 162, 25.6.2009, s. 6).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (EUT L 131, 28.5.2009, s. 11).
  Kommissionens förordning (EU) nr 788/2014 av den 18 juli 2014 om närmare bestämmelser för föreläggande av böter och viten och återkallelse av erkännande av organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg enligt artiklarna 6 och 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 (EUT L 214, 19.7.2014, s. 12). |
| Flaggstat | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG av den 23 april 2009 om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (EUT L 131, 28.5.2009, s. 132). |
| Hamnstatskontroll | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll (EUT L 131, 28.5.2009, s. 57). |
| Övervakning av sjötrafik | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv 93/75/EEG (EGT L 208, 5.8.2002, s. 10). |
| Internationella säkerhetsorganisationskoden | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av rådets förordning (EG) nr 3051/95 (EUT L 64, 4.3.2006, s. 1). |
| Rapporteringsformaliteter | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU av den 20 oktober 2010 om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna och om upphävande av direktiv 2002/6/EG (EUT L 283, 29.10.2010, s. 1). |
| Marin utrustning | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 146).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1157 av den 4 juli 2022 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU vad gäller utformnings-, konstruktions- och prestandakrav samt provningsstandarder för marin utrustning och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1158 (Text av betydelse för EES) (EUT L 180, 6.7.2022, p.1). |
| Passagerarfartyg | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG av den 14 april 2003 om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg (EUT L 123, 17.5.2003, s. 22).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 392/2009 av den 23 april 2009 om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (EUT L 131, 28.5.2009, s. 24).
  Rådets direktiv 98/41/EG av den 18 juni 1998 om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater (EGT L 188, 2.7.1998, s. 35).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (EUT L 163, 25.6.2009, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2110 av den 15 november 2017 om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av direktiv 2009/16/EG och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG (EUT L 315, 30.11.2017, s. 61). |
| Säkerhet på fiskefartyg | Rådets direktiv 97/70/EG av den 11 december 1997 om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver (EGT L 34, 9.2.1998, s. 1). |
| Oljetankfartyg | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 530/2012 av den 13 juni 2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (EUT L 172, 30.6.2012, s. 3). |
| Bulkfartyg | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/96/EG av den 4 december 2001 om fastställande av harmoniserade krav och förfaranden för säker lastning och lossning av bulkfartyg (EGT L 13, 16.1.2002, s. 9). |
| Utredning av olyckor | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG av den 23 april 2009 om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (EUT L 131, 28.5.2009, s. 114).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 651/2011 av den 5 juli 2011 om antagande av arbetsordningen för den permanenta samarbetsstruktur som inrättats av medlemsstaterna i samarbete med kommissionen i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG, (EUT L 177, 6.7.2011, s. 18).
  Kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 av den 9 december 2011 om antagande av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss enligt artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG (EUT L 328, 10.12.2011, s. 36). |
| Försäkring | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/20/EG av den 23 april 2009 om fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk (EUT L 131, 28.5.2009, s. 128). |
| Föroreningar förorsakade av fartyg | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och om införande av sanktioner, inbegripet straffrättsliga sanktioner, för föroreningsbrott (EUT L 255, 30.9.2005, s. 11). |
| Fartygsgenererat avfall | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/883 av den 17 april 2019 om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om ändring av direktiv 2010/65/EU och upphävande av direktiv 2000/59/EG (EUT L 151, 7.6.2019, s. 116). |
| Organiska tennföreningar | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 av den 14 april 2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg (EUT L 115, 9.5.2003, s. 1). |
| Sjöfartsskydd | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (EUT L 129, 29.4.2004, s. 6).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/65/EG av den 26 oktober 2005 om ökat hamnskydd (EUT L 310, 25.11.2005, s. 28).
  Kommissionens förordning (EG) nr 324/2008 av den 9 april 2008 om fastställande av reviderade förfaranden för kommissionens inspektioner på området för sjöfartsskydd (EUT L 98, 10.4.2008, s. 5). |
| Utbildning för sjöfolk | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/993 av den 8 juni 2022 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (Text av betydelse för EES) (EUT L 169, 27.6.2022, s. 45). |
| Sociala aspekter | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/54/EU av den 20 november 2013 om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss (EUT L 329, 10.12.2013, s. 1).
  Rådets direktiv 1999/63/EG av den 21 juni 1999 om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ESCA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (EGT L 167, 2.7.1999, s. 33).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/95/EG av den 13 december 1999 om tillsyn av efterlevnaden av bestämmelser om arbetstidens längd för sjömän ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar (EGT L 14, 20.1.2000, s. 29).
  Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (EUT L 124, 20.5.2009, s. 30).
  Rådets direktiv 92/29/EEG av den 31 mars 1992 om minimikrav avseende säkerhet och hälsa för förbättrad medicinsk behandling ombord på fartyg (EGT L 113, 30.4.1992, s. 19). |
| Passagerares rättigheter | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 334, 17.12.2010, s. 1). |
| Transportabla tryckbärande anordningar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EGT L 208, 5.8.2002, s. 1). |
| Kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) och om ändring av förordningarna om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (EGT L 324, 29.11.2002, s. 1). |
| Hamntjänster | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/352 av den 15 februari 2017 om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar (EUT L 57, 3.3.2017, s. 1). |
| En enda kontaktpunkt för sjöfart | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1239 av den 20 juni 2019 om inrättande av en europeisk kontaktpunkt för sjöfart och om upphävande av direktiv 2010/65/EU (EUT L 198, 25.7.2019, s. 64). |
| Miljö | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/802 av den 11 maj 2016 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (EUT L 132, 21.5.2016, s. 58).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/253 av den 16 februari 2015 om regler om provtagningen och rapporteringen enligt rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (EUT L 41, 17.2.2015, s. 55). |

Regleringsområde

Lagstiftning

Havspolitik

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

Marknadstillträde

Rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage) (EGT L 364, 12.12.1992, s. 7).

Rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (EGT L 378, 31.12.1986, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 789/2004 av den 21 april 2004 om överföring av lastfartyg och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 613/91 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 19).

Rådets förordning (EEG) nr 4058/86 av den 22 december 1986 om samordnade åtgärder för att säkerställa fri tillgång till last på oceantrader (EGT L 378, 31.12.1986, s. 21).

Internationella förbindelser

Rådets förordning (EEG) nr 4057/86 av den 22 december 1986 om illojal prissättning inom sjöfartssektorn (EGT L 378, 31.12.1986, s. 14).

Internationella överenskommelser

Rådets beslut 2012/22/EU av den 12 december 2011 om Europeiska unionens anslutning till 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med undantag för artiklarna 10 och 11 (EUT L 8, 12.1.2012, s. 1).

Rådets beslut 2012/23/EU av den 12 december 2011 om Europeiska unionens anslutning till 2002 års protokoll till 1974 års Atenkonvention om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods, med avseende på artiklarna 10 och 11 (EUT L 8, 12.1.2012, s. 13).

Organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg – Erkända organisationer

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (EUT L 131, 28.5.2009, s. 47).

Kommissionens beslut 2009/491/EG av den 16 juni 2009 om de kriterier som ska tillämpas när man avgör om den verksamhet som bedrivs av en organisation som agerar för en flaggstats räkning kan anses utgöra ett oacceptabelt hot mot säkerhet och miljö (EUT L 162, 25.6.2009, s. 6).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (EUT L 131, 28.5.2009, s. 11).

Kommissionens förordning (EU) nr 788/2014 av den 18 juli 2014 om närmare bestämmelser för föreläggande av böter och viten och återkallelse av erkännande av organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg enligt artiklarna 6 och 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 (EUT L 214, 19.7.2014, s. 12).

Flaggstat

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG av den 23 april 2009 om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (EUT L 131, 28.5.2009, s. 132).

Hamnstatskontroll

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll (EUT L 131, 28.5.2009, s. 57).

Övervakning av sjötrafik

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv 93/75/EEG (EGT L 208, 5.8.2002, s. 10).

Internationella säkerhetsorganisationskoden

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av rådets förordning (EG) nr 3051/95 (EUT L 64, 4.3.2006, s. 1).

Rapporteringsformaliteter

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU av den 20 oktober 2010 om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna och om upphävande av direktiv 2002/6/EG (EUT L 283, 29.10.2010, s. 1).

Marin utrustning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 146).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1157 av den 4 juli 2022 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU vad gäller utformnings-, konstruktions- och prestandakrav samt provningsstandarder för marin utrustning och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1158 (Text av betydelse för EES) (EUT L 180, 6.7.2022, p.1).

Passagerarfartyg

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG av den 14 april 2003 om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg (EUT L 123, 17.5.2003, s. 22).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 392/2009 av den 23 april 2009 om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (EUT L 131, 28.5.2009, s. 24).

Rådets direktiv 98/41/EG av den 18 juni 1998 om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater (EGT L 188, 2.7.1998, s. 35).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (EUT L 163, 25.6.2009, s. 1).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2110 av den 15 november 2017 om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av direktiv 2009/16/EG och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG (EUT L 315, 30.11.2017, s. 61).

Säkerhet på fiskefartyg

Rådets direktiv 97/70/EG av den 11 december 1997 om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver (EGT L 34, 9.2.1998, s. 1).

Oljetankfartyg

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 530/2012 av den 13 juni 2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (EUT L 172, 30.6.2012, s. 3).

Bulkfartyg

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/96/EG av den 4 december 2001 om fastställande av harmoniserade krav och förfaranden för säker lastning och lossning av bulkfartyg (EGT L 13, 16.1.2002, s. 9).

Utredning av olyckor

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG av den 23 april 2009 om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (EUT L 131, 28.5.2009, s. 114).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 651/2011 av den 5 juli 2011 om antagande av arbetsordningen för den permanenta samarbetsstruktur som inrättats av medlemsstaterna i samarbete med kommissionen i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG, (EUT L 177, 6.7.2011, s. 18).

Kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 av den 9 december 2011 om antagande av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss enligt artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG (EUT L 328, 10.12.2011, s. 36).

Försäkring

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/20/EG av den 23 april 2009 om fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk (EUT L 131, 28.5.2009, s. 128).

Föroreningar förorsakade av fartyg

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och om införande av sanktioner, inbegripet straffrättsliga sanktioner, för föroreningsbrott (EUT L 255, 30.9.2005, s. 11).

Fartygsgenererat avfall

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/883 av den 17 april 2019 om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om ändring av direktiv 2010/65/EU och upphävande av direktiv 2000/59/EG (EUT L 151, 7.6.2019, s. 116).

Organiska tennföreningar

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 av den 14 april 2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg (EUT L 115, 9.5.2003, s. 1).

Sjöfartsskydd

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (EUT L 129, 29.4.2004, s. 6).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/65/EG av den 26 oktober 2005 om ökat hamnskydd (EUT L 310, 25.11.2005, s. 28).

Kommissionens förordning (EG) nr 324/2008 av den 9 april 2008 om fastställande av reviderade förfaranden för kommissionens inspektioner på området för sjöfartsskydd (EUT L 98, 10.4.2008, s. 5).

Utbildning för sjöfolk

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/993 av den 8 juni 2022 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (Text av betydelse för EES) (EUT L 169, 27.6.2022, s. 45).

Sociala aspekter

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/54/EU av den 20 november 2013 om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss (EUT L 329, 10.12.2013, s. 1).

Rådets direktiv 1999/63/EG av den 21 juni 1999 om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ESCA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (EGT L 167, 2.7.1999, s. 33).

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/95/EG av den 13 december 1999 om tillsyn av efterlevnaden av bestämmelser om arbetstidens längd för sjömän ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar (EGT L 14, 20.1.2000, s. 29).

Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (EUT L 124, 20.5.2009, s. 30).

Rådets direktiv 92/29/EEG av den 31 mars 1992 om minimikrav avseende säkerhet och hälsa för förbättrad medicinsk behandling ombord på fartyg (EGT L 113, 30.4.1992, s. 19).

Passagerares rättigheter

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 334, 17.12.2010, s. 1).

Transportabla tryckbärande anordningar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1).

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EGT L 208, 5.8.2002, s. 1).

Kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) och om ändring av förordningarna om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (EGT L 324, 29.11.2002, s. 1).

Hamntjänster

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/352 av den 15 februari 2017 om inrättande av en ram för tillhandahållande av hamntjänster och gemensamma regler för finansiell insyn i hamnar (EUT L 57, 3.3.2017, s. 1).

En enda kontaktpunkt för sjöfart

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1239 av den 20 juni 2019 om inrättande av en europeisk kontaktpunkt för sjöfart och om upphävande av direktiv 2010/65/EU (EUT L 198, 25.7.2019, s. 64).

Miljö

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/802 av den 11 maj 2016 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (EUT L 132, 21.5.2016, s. 58).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/253 av den 16 februari 2015 om regler om provtagningen och rapporteringen enligt rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (EUT L 41, 17.2.2015, s. 55).

”BILAGA I.5

BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TRANSPORTER PÅ INRE VATTENVÄGAR

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Marknadstillträde | Rådets förordning (EG) nr 1356/96 av den 8 juli 1996 om gemensamma bestämmelser för transport av gods eller passagerare på inre vattenvägar mellan medlemsstater, i syfte att införa frihet att tillhandahålla sådana transporttjänster, (EGT L 175, 13.7.1996, s. 7).
  Rådets förordning (EEG) nr 3921/91 av den 16 december 1991 om villkoren för att transportföretag skall få utföra inrikes transporter av gods eller passagerare på inre vattenvägar i en annan medlemsstat än den där de är hemmahörande, (EGT L 373, 31.12.1991, s. 1).
  Rådets förordning (EG) nr 718/1999 av den 29 mars 1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna (EGT L 90, 2.4.1999, s. 1).
  Rådets direktiv 96/75/EG av den 19 november 1996 om system för befraktning och prissättning inom området nationella och internationella transporter av varor på inre vattenvägar inom gemenskapen (EGT L 304, 27.11.1996, s. 12).
  Rådets förordning (EEG) nr 2919/85 av den 17 oktober 1985 om fastställande av villkoren för tillträde till de avtal som slutits enligt den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen för fartyg som tillhör Rhensjöfarten (EGT L 280, 22.10.1985, s. 4). |
| Tillträde till yrket | Rådets direktiv 87/540/EEG av den 9 november 1987 om tillstånd att utföra varutransporter på vattenvägar inom nationell och internationell transport och om ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis (EGT L 322, 12.11.1987, s. 20).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 av den 12 december 2017 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 91/672/EEG och 96/50/EG (EUT L 345, 27.12.2017, s. 53).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1233 av den 14 juli 2021 om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland (EUT L 274, 30.7.2021, s. 52).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/184 av den 22 november 2021 om ändring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 (EUT L 30, 11.2.2022, s. 3).
  Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2020/12 av den 2 augusti 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller normer för behörighet och för motsvarande kunskaper och färdigheter, för praktiska examinationer, för godkännande av simulatorer och för medicinsk lämplighet (EUT L 6, 10.1.2020, s. 15).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/473 av den 20 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller standarderna för databaser för unionsbevis för kvalifikationer, tjänstgöringsjournaler och loggböcker (EUT L 100, 1.4.2020, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/182 av den 14 januari 2020 om förlagor avseende yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart (EUT L 38, 11.2.2020, s.1). |
| Säkerhet / tekniska krav | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/100/EG av den 16 september 2009 om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 259, 2.10.2009, s. 8).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG (EUT L 252, 16.9.2016, s. 118).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1308 av den 28 april 2021 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 vad gäller ändring av förteckningen över unionens inre vattenvägar och de tekniska minimikraven för farkoster C/2021/2853 (EUT L 284, 9.8.2021, s. 1).
  Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2018/970 av den 18 april 2018 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 174, 10.7.2018, s. 15).
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/474 av den 20 januari 2020 om den europeiska databasen med uppgifter om fartygsskrov (EUT L 100, 1.4.2020, s. 12).
  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1122 av den 28 juli 2020 om erkännande av DNV GL AS som ett klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 (EUT L 245, 30.7.2020, s. 15).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Transport av farligt gods på inre vattenvägar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Flodinformationstjänster (RIS) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 255, 30.9.2005, s. 152).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 av den 10 september 2013 om fastställande av de tekniska specifikationerna för systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS) som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (EUT L 258, 28.9.2013, s. 1).
  Kommissionens förordning (EG) nr 416/2007 av den 22 mars 2007 om tekniska specifikationer för de ”meddelanden till befälhavare” som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007 s. 88).
  Kommissionens förordning (EG) nr 414/2007 av den 13 mars 2007 om de tekniska riktlinjer för planering, genomförande och drift av flodinformationstjänster (RIS) som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007, s. 1).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2032 av den 20 november 2018 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 416/2007 om tekniska specifikationer för meddelanden till befälhavare (EUT L 332, 28.12.2018, s. 1).
  kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1973 av den 7 december 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 om fastställande av de tekniska specifikationerna för systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS) som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (EUT L 324, 19.12.2018, s. 1),
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/838 av den 20 februari 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EG) nr 415/2007 (EUT L 138, 24.5.2019, s. 31).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1744 av den 17 september 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EU) nr 164/2010 (EUT L 273, 25.10.2019, s. 1). |
| Miljö (luftkvalitet) och klimatförändringar | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationerna för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 88).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1628 av den 14 september 2016 om krav för utsläppsgränser vad gäller gas- och partikelformiga föroreningar samt typgodkännande av förbränningsmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, om ändring av förordningarna (EU) nr 1024/2012 och (EU) nr 167/2013 samt om ändring och upphävande av direktiv 97/68/EG (EUT L 252, 16.9.2016, s. 53). |
| Passagerares rättigheter | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 334, 17.12.2010, s. 1). |
| Elektronisk godstransportinformation | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33). |
| Arbetstid | Rådets direktiv 2014/112/EU av den 19 december 2014 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning i vissa avseenden vid transporter på inre vattenvägar, som ingåtts av European Barge Union (EBU), European Skippers Organisation (ESO) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) (EUT L 367, 23.12.2014, s. 86). |

Regleringsområde

Lagstiftning

Marknadstillträde

Rådets förordning (EG) nr 1356/96 av den 8 juli 1996 om gemensamma bestämmelser för transport av gods eller passagerare på inre vattenvägar mellan medlemsstater, i syfte att införa frihet att tillhandahålla sådana transporttjänster, (EGT L 175, 13.7.1996, s. 7).

Rådets förordning (EEG) nr 3921/91 av den 16 december 1991 om villkoren för att transportföretag skall få utföra inrikes transporter av gods eller passagerare på inre vattenvägar i en annan medlemsstat än den där de är hemmahörande, (EGT L 373, 31.12.1991, s. 1).

Rådets förordning (EG) nr 718/1999 av den 29 mars 1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna (EGT L 90, 2.4.1999, s. 1).

Rådets direktiv 96/75/EG av den 19 november 1996 om system för befraktning och prissättning inom området nationella och internationella transporter av varor på inre vattenvägar inom gemenskapen (EGT L 304, 27.11.1996, s. 12).

Rådets förordning (EEG) nr 2919/85 av den 17 oktober 1985 om fastställande av villkoren för tillträde till de avtal som slutits enligt den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen för fartyg som tillhör Rhensjöfarten (EGT L 280, 22.10.1985, s. 4).

Tillträde till yrket

Rådets direktiv 87/540/EEG av den 9 november 1987 om tillstånd att utföra varutransporter på vattenvägar inom nationell och internationell transport och om ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis (EGT L 322, 12.11.1987, s. 20).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 av den 12 december 2017 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 91/672/EEG och 96/50/EG (EUT L 345, 27.12.2017, s. 53).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1233 av den 14 juli 2021 om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland (EUT L 274, 30.7.2021, s. 52).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/184 av den 22 november 2021 om ändring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 (EUT L 30, 11.2.2022, s. 3).

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2020/12 av den 2 augusti 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller normer för behörighet och för motsvarande kunskaper och färdigheter, för praktiska examinationer, för godkännande av simulatorer och för medicinsk lämplighet (EUT L 6, 10.1.2020, s. 15).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/473 av den 20 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller standarderna för databaser för unionsbevis för kvalifikationer, tjänstgöringsjournaler och loggböcker (EUT L 100, 1.4.2020, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/182 av den 14 januari 2020 om förlagor avseende yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart (EUT L 38, 11.2.2020, s.1).

Säkerhet / tekniska krav

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/100/EG av den 16 september 2009 om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 259, 2.10.2009, s. 8).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv 2009/100/EG och om upphävande av direktiv 2006/87/EG (EUT L 252, 16.9.2016, s. 118).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1308 av den 28 april 2021 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 vad gäller ändring av förteckningen över unionens inre vattenvägar och de tekniska minimikraven för farkoster C/2021/2853 (EUT L 284, 9.8.2021, s. 1).

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2018/970 av den 18 april 2018 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 174, 10.7.2018, s. 15).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/474 av den 20 januari 2020 om den europeiska databasen med uppgifter om fartygsskrov (EUT L 100, 1.4.2020, s. 12).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1122 av den 28 juli 2020 om erkännande av DNV GL AS som ett klassificeringssällskap för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 (EUT L 245, 30.7.2020, s. 15).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/35/EU av den 16 juni 2010 om transportabla tryckbärande anordningar och om upphävande av rådets direktiv 76/767/EEG, 84/525/EEG, 84/526/EEG, 84/527/EEG och 1999/36/EG (EUT L 165, 30.6.2010, s. 1).

Transport av farligt gods på inre vattenvägar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

Flodinformationstjänster (RIS)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 255, 30.9.2005, s. 152).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 av den 10 september 2013 om fastställande av de tekniska specifikationerna för systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS) som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (EUT L 258, 28.9.2013, s. 1).

Kommissionens förordning (EG) nr 416/2007 av den 22 mars 2007 om tekniska specifikationer för de ”meddelanden till befälhavare” som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007 s. 88).

Kommissionens förordning (EG) nr 414/2007 av den 13 mars 2007 om de tekniska riktlinjer för planering, genomförande och drift av flodinformationstjänster (RIS) som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (EUT L 105, 23.4.2007, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2032 av den 20 november 2018 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 416/2007 om tekniska specifikationer för meddelanden till befälhavare (EUT L 332, 28.12.2018, s. 1).

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1973 av den 7 december 2018 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 909/2013 om fastställande av de tekniska specifikationerna för systemet för elektroniska sjökort och information för inlandssjöfart (ECDIS) som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG (EUT L 324, 19.12.2018, s. 1),

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/838 av den 20 februari 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EG) nr 415/2007 (EUT L 138, 24.5.2019, s. 31).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1744 av den 17 september 2019 om tekniska specifikationer för spårningssystem för fartyg och om upphävande av förordning (EU) nr 164/2010 (EUT L 273, 25.10.2019, s. 1).

Miljö (luftkvalitet) och klimatförändringar

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationerna för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 88).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1628 av den 14 september 2016 om krav för utsläppsgränser vad gäller gas- och partikelformiga föroreningar samt typgodkännande av förbränningsmotorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg, om ändring av förordningarna (EU) nr 1024/2012 och (EU) nr 167/2013 samt om ändring och upphävande av direktiv 97/68/EG (EUT L 252, 16.9.2016, s. 53).

Passagerares rättigheter

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 334, 17.12.2010, s. 1).

Elektronisk godstransportinformation

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33).

Arbetstid

Rådets direktiv 2014/112/EU av den 19 december 2014 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning i vissa avseenden vid transporter på inre vattenvägar, som ingåtts av European Barge Union (EBU), European Skippers Organisation (ESO) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) (EUT L 367, 23.12.2014, s. 86).

”BILAGA I.6

MILJÖBESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TRANSPORTSEKTORN

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Bedömning av inverkan | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i dess lydelse enligt direktiv 2014/52/EU.
  (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).
  och konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang från 1991 (Esbokonventionen).
  Alla projekt som förtecknas i bilaga I till MKB-direktivet (direktivet om miljökonsekvensbedömning) och som omfattas av fördraget ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med EU:s MKB-bestämmelser. Alla projekt som förtecknas i bilaga II till MKB-direktivet och som omfattas av fördraget ska bli föremål för ett beslut om huruvida de bör bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med EU:s MKB-bestämmelser. Dessutom bör gränsöverskridande aspekter behandlas i linje med kraven i Esbokonventionen.
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan
  (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).
  och protokollet om strategiska miljöbedömningar till Esbokonventionen (SMB-protokollet).
  Alla planer och program på transportområdet ska i tillämpliga fall bli föremål för en miljöbedömning i enlighet med bestämmelserna i direktivet om strategisk miljöbedömning (SMB-direktivet) och protokollet om strategisk miljöbedömning till Esbokonventionen. Om genomförandet av en plan eller ett program kan antas medföra betydande gränsöverskridande miljöpåverkan, eller om en part som sannolikt kommer att påverkas i betydande grad begär det, bör gränsöverskridande samråd äga rum i enlighet med bestämmelserna i protokollet om strategisk miljöbedömning (artikel 10) och/eller SMB-direktivet (artikel 7). |
| Bevarande | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
  Om ett projekt sannolikt kommer att påverka platser av betydelse ur naturskyddssynpunkt ska en lämplig naturskyddsbedömning göras, vilken ska vara likvärdig med den bedömning som föreskrivs i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG.
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7). |
| Miljö, luftkvalitet och klimatförändring | Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/802 av den 11 maj 2016 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (EUT L 132, 21.5.2016, s. 58). |
| Vattenpolitik | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
  Alla transportprojekt som avser sjöfart och som omfattas av detta fördrags tillämpningsområde bör utvecklas och genomföras i linje med artikel 4.7 i direktiv 2000/60/EG.
  Alla transportprojekt som avser sjöfart och som omfattas av detta fördrags tillämpningsområde bör i tillämpliga fall genomföras i linje med det gemensamma uttalandet om sjöfart på inre vattenvägar och miljömässig hållbarhet i Donaubäckenet som godkänts av Internationella kommissionen för skyddet av Donau, Donaukommissionen och Savakommissionen. |
| Buller | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller – Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12) |

Regleringsområde

Lagstiftning

Bedömning av inverkan

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i dess lydelse enligt direktiv 2014/52/EU.

(EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

och konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang från 1991 (Esbokonventionen).

Alla projekt som förtecknas i bilaga I till MKB-direktivet (direktivet om miljökonsekvensbedömning) och som omfattas av fördraget ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med EU:s MKB-bestämmelser. Alla projekt som förtecknas i bilaga II till MKB-direktivet och som omfattas av fördraget ska bli föremål för ett beslut om huruvida de bör bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med EU:s MKB-bestämmelser. Dessutom bör gränsöverskridande aspekter behandlas i linje med kraven i Esbokonventionen.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan

(EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

och protokollet om strategiska miljöbedömningar till Esbokonventionen (SMB-protokollet).

Alla planer och program på transportområdet ska i tillämpliga fall bli föremål för en miljöbedömning i enlighet med bestämmelserna i direktivet om strategisk miljöbedömning (SMB-direktivet) och protokollet om strategisk miljöbedömning till Esbokonventionen. Om genomförandet av en plan eller ett program kan antas medföra betydande gränsöverskridande miljöpåverkan, eller om en part som sannolikt kommer att påverkas i betydande grad begär det, bör gränsöverskridande samråd äga rum i enlighet med bestämmelserna i protokollet om strategisk miljöbedömning (artikel 10) och/eller SMB-direktivet (artikel 7).

Bevarande

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

Om ett projekt sannolikt kommer att påverka platser av betydelse ur naturskyddssynpunkt ska en lämplig naturskyddsbedömning göras, vilken ska vara likvärdig med den bedömning som föreskrivs i artikel 6 i direktiv 92/43/EEG.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

Miljö, luftkvalitet och klimatförändring

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/802 av den 11 maj 2016 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (EUT L 132, 21.5.2016, s. 58).

Vattenpolitik

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

Alla transportprojekt som avser sjöfart och som omfattas av detta fördrags tillämpningsområde bör utvecklas och genomföras i linje med artikel 4.7 i direktiv 2000/60/EG.

Alla transportprojekt som avser sjöfart och som omfattas av detta fördrags tillämpningsområde bör i tillämpliga fall genomföras i linje med det gemensamma uttalandet om sjöfart på inre vattenvägar och miljömässig hållbarhet i Donaubäckenet som godkänts av Internationella kommissionen för skyddet av Donau, Donaukommissionen och Savakommissionen.

Buller

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller – Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12)

”BILAGA I.7

REGLER FÖR OFFENTLIG UPPHANDLING SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TRANSPORTSEKTORN

De tillämpliga bestämmelserna i följande EU-rättsakter ska tillämpas i enlighet med huvudfördraget och bilaga II om övergripande anpassning om inte annat anges i denna bilaga eller i protokollen I–VI. I förekommande fall anges nedan de specifika ändringarna för varje rättsakt.

Hänvisningarna till följande EU-rättsakter ska förstås som hänvisningar till den senaste versionen av rättsakterna i deras senast ändrade lydelse.

| Regleringsområde | Lagstiftning |
| --- | --- |
| Översynsförfaranden | Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).
  Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14). |
| Upphandlingsförfaranden | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).
  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1780 av den 23 september 2019 om fastställande av standardformulär för offentliggörande av meddelanden om offentlig upphandling och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/1986 (eForms) (EUT L 272, 25.10.2019, s. 7). |
| Offentliga tjänster | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315 3.12.2007, s. 1).
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2338 av den 14 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg, (EUT L 354, 23.12.2016, s. 22). |

Regleringsområde

Lagstiftning

Översynsförfaranden

Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).

Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14).

Upphandlingsförfaranden

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1780 av den 23 september 2019 om fastställande av standardformulär för offentliggörande av meddelanden om offentlig upphandling och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2015/1986 (eForms) (EUT L 272, 25.10.2019, s. 7).

Offentliga tjänster

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315 3.12.2007, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2338 av den 14 december 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg, (EUT L 354, 23.12.2016, s. 22).

---

(1)  Om tillämpningsområde, se artikel 2 i förordning (EU) 2020/1056. Direktiv 92/106/EEG och förordning (EG) nr 1072/2009 förtecknas inte i denna bilaga. Den utsträckning i vilken förordning (EU) 2020/1056 omfattar aspekter med anknytning till dessa akter är inte relevant.

1

---