# Uradni list L 238/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 238 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6627. september 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 238

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6627. september 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/2053 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. septembra 2023 o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627 | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/2053 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. septembra 2023 o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2054 z dne 20. septembra 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Allåkerbär från Norrland (ZOP)) | 65 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/2055 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede sintetičnih polimernih mikrodelcev (
  1
  ) | 67 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2056 z dne 26. septembra 2023 o spremembi izvedbenih tehničnih standardov iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 945/2014 glede posodobitve seznama zadevnih ustrezno razpršenih indeksov v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 89 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2057 z dne 26. septembra 2023 o spremembi prilog VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic ali njihovih območij kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama (
  1
  ) | 94 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2058 z dne 26. septembra 2023 o določitvi posebnih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih stopnjah uradnega nadzora in vzorčnem splošnem spričevalu za vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva (
  1
  ) | 97 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2059 z dne 26. septembra 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam nekaterega blaga iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem (
  1
  ) | 103 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2060 z dne 26. septembra 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam držav zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago (
  1
  ) | 108 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Evropskega sveta (EU) 2023/2061 z dne 22. septembra 2023 o sestavi Evropskega parlamenta | 114 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/2062 z dne 25. septembra 2023 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta v podporo beninskim oboroženim silam | 117 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/2063 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) | 121 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/2064 z dne 25. septembra 2023 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja | 122 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/2065 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2021/710 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu | 140 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/2066 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2023/1599 o pobudi Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva | 141 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/2067 z dne 26. septembra 2023 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z ovčjimi in kozjimi kozami v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6575)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2023/2068 z dne 12. septembra 2023 o spremembi Sklepa (EU) 2022/2278 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23) | 147 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 2022/01 regionalnega usmerjevalnega odbora prometne skupnosti z dne 15. novembra 2022 o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/2069] | 149 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2054 z dne 20. septembra 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Allåkerbär från Norrland (ZOP))

65

*

Uredba Komisije (EU) 2023/2055 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede sintetičnih polimernih mikrodelcev (
  1
  )

1

67

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2056 z dne 26. septembra 2023 o spremembi izvedbenih tehničnih standardov iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 945/2014 glede posodobitve seznama zadevnih ustrezno razpršenih indeksov v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

89

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2057 z dne 26. septembra 2023 o spremembi prilog VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic ali njihovih območij kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama (
  1
  )

1

94

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2058 z dne 26. septembra 2023 o določitvi posebnih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih stopnjah uradnega nadzora in vzorčnem splošnem spričevalu za vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva (
  1
  )

1

97

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2059 z dne 26. septembra 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam nekaterega blaga iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem (
  1
  )

1

103

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/2060 z dne 26. septembra 2023 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam držav zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago (
  1
  )

1

108

SKLEPI

*

Sklep Evropskega sveta (EU) 2023/2061 z dne 22. septembra 2023 o sestavi Evropskega parlamenta

114

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/2062 z dne 25. septembra 2023 o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta v podporo beninskim oboroženim silam

117

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/2063 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

121

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/2064 z dne 25. septembra 2023 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja

122

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/2065 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2021/710 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

140

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/2066 z dne 25. septembra 2023 o spremembi Sklepa (SZVP) 2023/1599 o pobudi Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva

141

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/2067 z dne 26. septembra 2023 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z ovčjimi in kozjimi kozami v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6575)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6575)

1

143

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2023/2068 z dne 12. septembra 2023 o spremembi Sklepa (EU) 2022/2278 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

(ECB/2023/23)

147

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 2022/01 regionalnega usmerjevalnega odbora prometne skupnosti z dne 15. novembra 2022 o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/1

---

UREDBA (EU) 2023/2053 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. septembra 2023

o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden od ciljev skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti, da izkoriščanje morskih bioloških virov zagotavlja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne koristi. |
| --- | --- |

(1)

Eden od ciljev skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je zagotoviti, da izkoriščanje morskih bioloških virov zagotavlja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne koristi.

| (2) | Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Sklepom Sveta 98/392/ES (4) odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ki vsebujeta načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov. Unija v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.

| (3) | Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (5) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(3)

Unija je pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku (5) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (4) | Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT (SCRS), da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki je bil vzpostavljen s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04, ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ustanovljena s Konvencijo, je na 21. posebnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo 18-02 za vzpostavitev večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt upravljanja). V načrtu upravljanja se upošteva mnenje Stalnega odbora za raziskave in statistiko ICCAT (SCRS), da bi morala ICCAT za stalež v letu 2018 določiti večletni načrt upravljanja, saj se zdi, da trenutno stanje staleža ne zahteva več nujnih ukrepov, uvedenih v okviru načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna, ki je bil vzpostavljen s Priporočilom 17-07 o spremembi Priporočila 14-04, ne da bi se pri tem oslabili obstoječi ukrepi za spremljanje in nadzor.

| (5) | S Priporočilom ICCAT 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07, ki je bilo v pravo Unije preneseno z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(5)

S Priporočilom ICCAT 18-02 se razveljavlja Priporočilo 17-07, ki je bilo v pravo Unije preneseno z Uredbo (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (6) | ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s Priporočilom 18-02. S Priporočilom ICCAT 19-04 je razveljavila in nadomestila Priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravo Unije prenesti Priporočilo 19-04. |
| --- | --- |

(6)

ICCAT je na 26. rednem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo 19-04, s katerim je spremenila večletni načrt upravljanja, določen s Priporočilom 18-02. S Priporočilom ICCAT 19-04 je razveljavila in nadomestila Priporočilo 18-02. Na podlagi te uredbe bi bilo treba v pravo Unije prenesti Priporočilo 19-04.

| (7) | S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07 o gojenju modroplavutega tuna, 18-10 o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT, 96-14 o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice, 13-13 o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije in 16-15 o pretovarjanju. |
| --- | --- |

(7)

S to uredbo bi se morala tudi v celoti ali delno, kadar je to ustrezno, izvajati naslednja priporočila ICCAT: 06-07 o gojenju modroplavutega tuna, 18-10 o minimalnem standardu za sistem za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT, 96-14 o skladnosti pri ribolovu modroplavutega tuna in severnoatlantske mečarice, 13-13 o vzpostavitvi evidence plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije in 16-15 o pretovarjanju.

| (8) | Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji SRP, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročilo SCRS iz oktobra 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ravnijo ribolovne umrljivosti, ki ustreza doseganju MSY (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja MSY. Vrednost biomase B0,1 niha od tega, da navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta, do tega da je ne dosega za visoko raven prirasta. |
| --- | --- |

(8)

Stališča Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva morajo temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, da se zagotovi upravljanje ribiških virov v skladu s cilji SRP, zlasti s ciljem, da se progresivno obnovijo in ohranijo populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY), in s ciljem zagotavljanja pogojev za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem. Glede na poročilo SCRS iz oktobra 2018 je ulov modroplavutega tuna pri ribolovni umrljivosti F0,1 v skladu z ravnijo ribolovne umrljivosti, ki ustreza doseganju MSY (Fmsy). Za biomaso staleža se šteje, da je na ravni, ki zagotavlja MSY. Vrednost biomase B0,1 niha od tega, da navedeno raven presega za srednjo in nizko raven prirasta, do tega da je ne dosega za visoko raven prirasta.

| (9) | V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtniškem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

(9)

V načrtu upravljanja se upoštevajo posebnosti različnih vrst orodja in ribolovnih tehnik. Pri njegovem izvajanju bi morale Unija in države članice spodbujati dejavnosti priobalnega ribolova ter uporabe ribolovnega orodja in tehnik, ki so selektivni in manj vplivajo na okolje, ter zlasti orodja in tehnik, ki se uporabljajo pri tradicionalnem in obrtniškem ribolovu, s čimer bi pripomogle k primernemu življenjskemu standardu lokalnih gospodarstev.

| (10) | Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega in obrtniškega ribolova. Poleg ustreznih določb Priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med flotami za mali ribolov, za obrtniški ribolov in večjimi flotami v skladu z njihovimi obveznostmi na podlagi člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Upoštevati je treba posebne značilnosti in potrebe malega in obrtniškega ribolova. Poleg ustreznih določb Priporočila ICCAT 19-04, ki odpravljajo ovire za sodelovanje malih priobalnih plovil pri ribolovu modroplavutega tuna, bi si morale države članice še naprej prizadevati za pravično in pregledno porazdelitev ribolovnih možnosti med flotami za mali ribolov, za obrtniški ribolov in večjimi flotami v skladu z njihovimi obveznostmi na podlagi člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (11) | Za zagotovitev skladnosti s SRP so bili sprejeti pravni akti Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Konkretno, je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili SRP. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (8) so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (9) je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04, kot so določbe o dovoljenjih za gospodarski ribolov in dovoljenjih za ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil. Zato ni treba, da ta uredba vključuje določbe, ki zajemajo te ukrepe. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev skladnosti s SRP so bili sprejeti pravni akti Unije, da se vzpostavi sistem nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Konkretno, je z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) vzpostavljen sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje z globalnim in celostnim pristopom, da se zagotovi skladnost z vsemi pravili SRP. V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 (8) so določena podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (9) je vzpostavljen sistem Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. Navedene uredbe že vključujejo določbe, ki zajemajo številne ukrepe iz Priporočila ICCAT 19-04, kot so določbe o dovoljenjih za gospodarski ribolov in dovoljenjih za ribolov ter nekatera pravila o sistemih za spremljanje plovil. Zato ni treba, da ta uredba vključuje določbe, ki zajemajo te ukrepe.

| (12) | Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja. |
| --- | --- |

(12)

Z Uredbo (EU) št. 1380/2013 je uveden koncept najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. Zaradi zagotovitve doslednosti bi bilo treba koncept najmanjše velikosti, ki ga je določila ICCAT, prenesti v pravo Unije kot najmanjšo referenčno velikost ohranjanja.

| (13) | Glede na Priporočilo ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči. Enako velja za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (10) omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 se izvajajo nekatere določbe Priporočila 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo njihovo dodeljeno kvoto ali njihovo mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Zato ni treba, da ta uredba zajema take obveznosti zavržkov in izpusta ter ji ni treba posegati v ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98. |
| --- | --- |

(13)

Glede na Priporočilo ICCAT 19-04 je treba ujetega modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, zavreči. Enako velja za ulov modroplavutega tuna, ki presega omejitve prilova, določene v letnih ribolovnih načrtih. Za namen spoštovanja mednarodnih obveznosti Unije, ki izhajajo iz ICCAT, člen 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (10) omogoča odstopanja od obveznosti iztovarjanja modroplavutega tuna v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Z Delegirano uredbo (EU) 2015/98 se izvajajo nekatere določbe Priporočila 19-04, ki določajo obveznost zavržkov modroplavutega tuna za plovila, ki presežejo njihovo dodeljeno kvoto ali njihovo mejno vrednost dovoljenega prilova. Področje uporabe navedene delegirane uredbe vključuje plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov. Zato ni treba, da ta uredba zajema take obveznosti zavržkov in izpusta ter ji ni treba posegati v ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) 2015/98.

| (14) | Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na navedenem zasedanju dogovorjeno, da bi pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, morale zagotoviti popolno sledljivost dejavnosti dajanja v mrežaste kletke za rejo ter izvajati naključne kontrole na podlagi analize tveganja. |
| --- | --- |

(14)

Pogodbenice Konvencije so na letnem zasedanju leta 2018 priznale potrebo po okrepitvi nadzora nad nekaterimi dejavnostmi v zvezi z modroplavutim tunom. Zato je bilo na navedenem zasedanju dogovorjeno, da bi pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnice, morale zagotoviti popolno sledljivost dejavnosti dajanja v mrežaste kletke za rejo ter izvajati naključne kontrole na podlagi analize tveganja.

| (15) | V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili ICCAT 17-09 in 11-20 o uporabi eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma ICCAT 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je sprejela predlog za novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT. |
| --- | --- |

(15)

V Uredbi (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) je določen elektronski dokument o ulovu za modroplavutega tuna (eBCD), s čimer se izvaja Priporočilo ICCAT 09-11 o spremembi Priporočila 08-12. Priporočili ICCAT 17-09 in 11-20 o uporabi eBCD sta bili pred kratkim razveljavljeni s priporočiloma ICCAT 18-12 in 18-13. Uredba (EU) št. 640/2010 je zato zastarela, Komisija pa je sprejela predlog za novo uredbo za izvajanje najnovejših predpisov ICCAT o eBCD. Posledično ta uredba ne bi smela vsebovati sklicevanj na Uredbo (EU) št. 640/2010, ampak splošnejša sklicevanja na program za dokumentacijo o ulovu, ki ga priporoča ICCAT.

| (16) | Ob upoštevanju, da pogodbenice ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi zadevami: roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prestavitve neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditev izpusta rib. Poleg tega, vsako leto, Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in ICCAT deklaracije o prenosu (ITD), osnovne podatke za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokole o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v mrežasto kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki bi se morali prenesti v pravo Unije s prilogami I–XV k tej uredbi. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte, tudi v zvezi s spremembo oziroma dopolnitvijo prilog I–XV k tej uredbi v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi ICCAT priporočili. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju, da pogodbenice ICCAT pogosto spreminjajo nekatera priporočila ICCAT in da bodo navedena priporočila v prihodnosti verjetno dodatno spremenjena, bi bilo treba za hiter prenos prihodnjih priporočil ICCAT o spremembi ali dopolnitvi načrta upravljanja v pravo Unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejema akte v zvezi z naslednjimi zadevami: roki za sporočanje informacij, obdobji za ribolovne sezone; odstopanja od prepovedi prestavitve neporabljenih kvot; najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja; deleži in parametri, informacijami, ki se predložijo Komisiji; nalogami za nacionalne in regionalne opazovalce, razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos rib; razlogi za zaseg ulova in odreditev izpusta rib. Poleg tega, vsako leto, Komisija na zasedanjih ICCAT zastopa Unijo in pristane na več povsem tehničnih priporočil ICCAT, ki se nanašajo zlasti na omejitve zmogljivosti, zahteve v zvezi z ladijskimi dnevniki, obrazce poročila o ulovu, deklaracije o pretovarjanju in ICCAT deklaracije o prenosu (ITD), osnovne podatke za dovoljenja za ribolov, minimalno število ribiških plovil na podlagi programa ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor; specifikacije programa inšpekcijskega nadzora in opazovanja, standarde za snemanje s kamero, protokole o izpustu, standarde za ravnanje z mrtvimi ribami, deklaracije o dajanju v mrežasto kletko za rejo ali standarde za sisteme za spremljanje plovil, ki bi se morali prenesti v pravo Unije s prilogami I–XV k tej uredbi. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte, tudi v zvezi s spremembo oziroma dopolnitvijo prilog I–XV k tej uredbi v skladu s spremenjenimi ali dopolnjenimi ICCAT priporočili. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (17) | Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov modroplavutega tuna, in sicer dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v mrežasto kletko za rejo, gojenjem, izlovom in prestavitvijo, so zelo dinamična. Nenehno se na novo razvijajo tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova, kot na primer stereoskopske kamere in alternativne metode, ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, prenesenih v pravo Unije s to uredbo. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(17)

Priporočila ICCAT, s katerimi se ureja ribolov modroplavutega tuna, in sicer dejavnosti, povezane z ulovom, prenosom, prevozom, dajanjem v mrežasto kletko za rejo, gojenjem, izlovom in prestavitvijo, so zelo dinamična. Nenehno se na novo razvijajo tehnologije za nadzor in upravljanje ribolova, kot na primer stereoskopske kamere in alternativne metode, ki jih morajo države članice enotno uporabljati. Prav tako je treba po potrebi tudi razviti operativne postopke za pomoč državam članicam pri spoštovanju predpisov ICCAT, prenesenih v pravo Unije s to uredbo. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi pravili za prestavitev živih modroplavutih tunov, dejavnosti prestavitve in dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (18) | Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

(18)

Delegirani in izvedbeni akti, določeni v tej uredbi, ne posegajo v prenos prihodnjih priporočil ICCAT v pravo Unije po rednem zakonodajnem postopku.

| (19) | S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107 (14) in (EU) 2019/833 (15) Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001 (17). Uredbe (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(19)

S to uredbo se bo zagotovil nov in celovit načrt upravljanja za modroplavutega tuna, zato bi bilo treba iz uredb (EU) 2017/2107 (14) in (EU) 2019/833 (15) Evropskega parlamenta in Sveta črtati določbe v zvezi z modroplavutim tunom. Kar zadeva člen 43 Uredbe (EU) 2017/2107, je bil del, ki se nanaša na sredozemsko mečarico, vključen v Uredbo (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Črtati bi bilo treba tudi nekatere določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1936/2001 (17). Uredbe (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (20) | S Priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(20)

S Priporočilom ICCAT 18-02 je bilo Priporočilo 17-07 razveljavljeno, saj zaradi stanja staleža niso bili več potrebni nujni ukrepi, določeni z načrtom za obnovo modroplavutega tuna, vzpostavljenim z navedenim priporočilom. Uredbo (EU) 2016/1627, s katero se je izvajal navedeni načrt obnove, bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa splošna pravila za enotno in učinkovito izvajanje večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju s strani Unije, kakor ga je sprejela Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT).

Thunnus thynnus

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za:

| (a) | ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:






  (i) | lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije in |
| --- | --- | --- |

(a)

ribiška plovila Unije in plovila Unije, ki izvajajo rekreacijski ribolov ter:

(i)

lovijo modroplavutega tuna na območju Konvencije in

| (ii) | pretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije; |
| --- | --- |

(ii)

pretovarjajo modroplavutega tuna, ujetega na območju Konvencije, ali ga prevažajo na krovu, vključno zunaj območja Konvencije;

| (b) | ribogojnice Unije; |
| --- | --- |

(b)

ribogojnice Unije;

| (c) | ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(c)

ribiška plovila tretjih držav in plovila tretjih držav, ki izvajajo rekreacijski ribolov in delujejo v vodah Unije ter na območju Konvencije lovijo modroplavutega tuna;

| (d) | plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih. |
| --- | --- |

(d)

plovila tretjih držav, ki se inšpekcijsko pregledajo v pristaniščih držav članic in na krovu prevažajo modroplavute tune, ujete na območju Konvencije, ali ribiške proizvode, ki izvirajo iz modroplavutih tunov, ujetih v vodah Unije, in ki niso bili predhodno iztovorjeni ali pretovorjeni v pristaniščih.

Člen 3

Cilj

Cilj te uredbe je izvajanje večletnega načrta upravljanja modroplavutega tuna, kot ga je sprejela ICCAT, katerega namen je ohraniti biomaso modroplavutega tuna nad ravnmi, ki omogočajo MSY.

Člen 4

Razmerje do drugih aktov Unije

Če v tej uredbi ni določeno drugače, se ta uredba uporablja brez poseganja v druge akte Unije, s katerimi se ureja sektor ribištva, zlasti:

| (1) | Uredbo (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (ES) št. 1224/2009;

| (2) | Uredbo (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 1005/2008;

| (3) | Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (18);

18

| (4) | Uredbo (EU) 2017/2107; |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) 2017/2107;

| (5) | Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

19

Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „ICCAT“ pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku; |
| --- | --- |

(1)

„ICCAT“ pomeni Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku;

| (2) | „Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku; |
| --- | --- |

(2)

„Konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo za ohranitev tunov v Atlantiku;

| (3) | „ribiško plovilo“ pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil; |
| --- | --- |

(3)

„ribiško plovilo“ pomeni vsako motorno plovilo, ki se uporablja za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna, vključno s plovili za ulov, plovili za predelavo rib, podpornimi plovili, vlačilci, plovili, ki opravljajo pretovarjanje, ter plovili za prevoz, opremljenimi za prevoz proizvodov iz tuna, in pomožnimi plovili, razen kontejnerskih plovil;

| (4) | „živi modroplavuti tun“ pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče; |
| --- | --- |

(4)

„živi modroplavuti tun“ pomeni modroplavutega tuna, ki se določeno obdobje ohranja živ v pasti ali se živ prenese na gojišče;

| (5) | „SCRS“ pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT; |
| --- | --- |

(5)

„SCRS“ pomeni Stalni odbor za raziskave in statistiko ICCAT;

| (6) | „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire; |
| --- | --- |

(6)

„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire;

| (7) | „športni ribolov“ pomeni negospodarski ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje; |
| --- | --- |

(7)

„športni ribolov“ pomeni negospodarski ribolov, katerega udeleženci so člani nacionalne športne organizacije ali imajo nacionalno športno dovoljenje;

| (8) | „vlačilec“ pomeni vsako plovilo za vlečenje mrežastih kletk; |
| --- | --- |

(8)

„vlačilec“ pomeni vsako plovilo za vlečenje mrežastih kletk;

| (9) | „plovilo za predelavo“ pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava; |
| --- | --- |

(9)

„plovilo za predelavo“ pomeni plovilo, na krovu katerega so ribiški proizvodi pred pakiranjem obdelani po enem ali več od naslednjih postopkov: filetiranje ali rezanje na kose, zamrzovanje in/ali predelava;

| (10) | „pomožno plovilo“ pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz mrežaste kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo; |
| --- | --- |

(10)

„pomožno plovilo“ pomeni vsako plovilo za prevoz mrtvih modroplavutih tunov (nepredelanih) iz mrežaste kletke za prenos/gojenje, zaporne plavarice ali pasti v določeno pristanišče in/ali na plovilo za predelavo;

| (11) | „past“ pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do izlova ali gojenja; |
| --- | --- |

(11)

„past“ pomeni ribolovno orodje, pritrjeno na dno, ki običajno vključuje vlečno mrežo, ki modroplavutega tuna usmerja v ograjen prostor ali več ograjenih prostorov, kjer ostane do izlova ali gojenja;

| (12) | „zaporna plavarica“ pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre; |
| --- | --- |

(12)

„zaporna plavarica“ pomeni vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar mreži omogoča, da se naguba in zapre;

| (13) | „dajanje v mrežasto kletko za rejo“ pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz mrežaste kletke za prenos ali pasti v mrežaste kletke za gojenje ali pitanje; |
| --- | --- |

(13)

„dajanje v mrežasto kletko za rejo“ pomeni premestitev živega modroplavutega tuna iz mrežaste kletke za prenos ali pasti v mrežaste kletke za gojenje ali pitanje;

| (14) | „plovilo za ulov“ pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(14)

„plovilo za ulov“ pomeni plovilo, ki se uporablja za gospodarski ulov virov modroplavutega tuna;

| (15) | „ribogojnica“ pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali plovili z zapornimi plavaricami; v ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika; |
| --- | --- |

(15)

„ribogojnica“ pomeni morsko območje, jasno opredeljeno z geografskimi koordinatami, ki se uporablja za pitanje ali gojenje modroplavutega tuna, ulovljenega s pastmi in/ali plovili z zapornimi plavaricami; v ribogojnici bi se lahko ribe gojile na več lokacijah, pri čemer je vsaka od njih opredeljena z geografskimi koordinatami z jasno opredelitvijo zemljepisne dolžine in širine za vsako od točk mnogokotnika;

| (16) | „gojenje“ ali „pitanje“ pomeni dajanje modroplavutega tuna v mrežasto kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa; |
| --- | --- |

(16)

„gojenje“ ali „pitanje“ pomeni dajanje modroplavutega tuna v mrežasto kletko za rejo v ribogojnicah in njegovo pitanje, da se poveča njegova skupna biomasa;

| (17) | „izlov“ pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh; |
| --- | --- |

(17)

„izlov“ pomeni usmrtitev modroplavutega tuna v ribogojnicah ali pasteh;

| (18) | „stereoskopska kamera“ pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katero se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter pomaga pri natančnejšem določanju števila in teže modroplavutih tunov; |
| --- | --- |

(18)

„stereoskopska kamera“ pomeni kamero z dvema ali več objektivi in z ločenim tipalom ali filmskim trakom za vsak objektiv, s katero se lahko posnamejo tridimenzionalne slike, da se izmeri dolžina ribe ter pomaga pri natančnejšem določanju števila in teže modroplavutih tunov;

| (19) | „plovilo za mali priobalni ribolov“ pomeni plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:






  (a) | skupna dolžina manj kot 12 metrov; |
| --- | --- | --- |

(19)

„plovilo za mali priobalni ribolov“ pomeni plovilo za ulov, ki ima vsaj tri od naslednjih petih značilnosti:

(a)

skupna dolžina manj kot 12 metrov;

| (b) | plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave; |
| --- | --- |

(b)

plovilo lovi izključno v vodah v pristojnosti države članice zastave;

| (c) | trajanje ribolovnih potovanj je krajše od 24 ur; |
| --- | --- |

(c)

trajanje ribolovnih potovanj je krajše od 24 ur;

| (d) | največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali |
| --- | --- |

(d)

največje število članov posadke je določeno na štiri osebe ali

| (e) | plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje; |
| --- | --- |

(e)

plovilo lovi z uporabo tehnik, ki so selektivne in imajo zmanjšan vpliv na okolje;

| (20) | „skupna ribolovna dejavnost“ pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico v skladu s predhodno dogovorjenim ključem za dodelitev; |
| --- | --- |

(20)

„skupna ribolovna dejavnost“ pomeni vsako dejavnost med dvema ali več plovili z zaporno plavarico, kjer se ulov enega plovila z zaporno plavarico pripiše enemu ali več plovilom z zaporno plavarico v skladu s predhodno dogovorjenim ključem za dodelitev;

| (21) | „dejavni ribolov“ pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono; |
| --- | --- |

(21)

„dejavni ribolov“ pomeni, da katero koli plovilo za ulov lovi modroplavutega tuna med določeno ribolovno sezono;

| (22) | „BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(22)

„BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna;

| (23) | „eBCD“ pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(23)

„eBCD“ pomeni elektronski dokument o ulovu modroplavutega tuna;

| (24) | „območje Konvencije“ pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije; |
| --- | --- |

(24)

„območje Konvencije“ pomeni geografsko območje, opredeljeno v členu 1 Konvencije;

| (25) | „pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo; vendar se raztovarjanje mrtvih modroplavutih tunov iz zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje; |
| --- | --- |

(25)

„pretovarjanje“ pomeni raztovarjanje vseh ali nekaterih ribiških proizvodov s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo; vendar se raztovarjanje mrtvih modroplavutih tunov iz zaporne plavarice, pasti ali z vlačilcev na pomožno plovilo ne šteje kot pretovarjanje;

| (26) | „kontrolni prenos“ pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo upravljavcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib; |
| --- | --- |

(26)

„kontrolni prenos“ pomeni vsak dodatni prenos, ki se izvede na zahtevo upravljavcev ribolova/gojenja ali nadzornih organov zaradi preverjanja števila prenesenih rib;

| (27) | „nadzorna kamera“ pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi; |
| --- | --- |

(27)

„nadzorna kamera“ pomeni stereoskopsko kamero in/ali konvencionalno videokamero za namene nadzora, določenega v tej uredbi;

| (28) | „pogodbenica Konvencije“ pomeni pogodbenico Konvencije ali sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(28)

„pogodbenica Konvencije“ pomeni pogodbenico Konvencije ali sodelujočo nepogodbenico, pravni subjekt ali pravni subjekt v ribiškem sektorju;

| (29) | „veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov; |
| --- | --- |

(29)

„veliko plovilo za pelagični ribolov s parangali“ pomeni plovilo za pelagični ribolov s parangali s skupno dolžino več kot 24 metrov;

| (30) | „prenos“ pomeni vsak prenos:






  (a) | živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v mrežasto kletko za prenos; |
| --- | --- | --- |

(30)

„prenos“ pomeni vsak prenos:

(a)

živih modroplavutih tunov iz mreže plovila za ulov v mrežasto kletko za prenos;

| (b) | živih modroplavutih tunov iz mrežaste kletke za prenos v drugo mrežasto kletko za prenos; |
| --- | --- |

(b)

živih modroplavutih tunov iz mrežaste kletke za prenos v drugo mrežasto kletko za prenos;

| (c) | mrežaste kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec; |
| --- | --- |

(c)

mrežaste kletke z živimi modroplavutimi tuni z vlačilca na drug vlačilec;

| (d) | mrežaste kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene mrežaste kletke v drugo v isti ribogojnici; |
| --- | --- |

(d)

mrežaste kletke z živimi modroplavutimi tuni iz ene ribogojnice v drugo in živih modroplavutih tunov iz ene mrežaste kletke v drugo v isti ribogojnici;

| (e) | živih modroplavutih tunov iz pasti v mrežasto kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca; |
| --- | --- |

(e)

živih modroplavutih tunov iz pasti v mrežasto kletko za prenos neodvisno od prisotnosti vlačilca;

| (31) | „upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije ali maloprodajne verige ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture; |
| --- | --- |

(31)

„upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali ima v lasti podjetje, ki opravlja katero koli dejavnost, povezano s katero koli fazo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije ali maloprodajne verige ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture;

| (32) | „skupina ribolovnega orodja“ pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota; |
| --- | --- |

(32)

„skupina ribolovnega orodja“ pomeni skupino ribiških plovil, ki uporabljajo isto ribolovno orodje, za katero je bila dodeljena skupinska kvota;

| (33) | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; |
| --- | --- |

(33)

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;

| (34) | „pristojna država članica“ pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past. |
| --- | --- |

(34)

„pristojna država članica“ pomeni državo članico zastave ali državo članico, pristojno za območje, na katerem je zadevna ribogojnica ali past.

POGLAVJE II

Upravljalni ukrepi

Člen 6

Pogoji, povezani z ukrepi za upravljanje ribištva

1.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil za ulov in pasti sorazmeren z ribolovnimi možnostmi za modroplavutega tuna, ki so navedeni državi članici na voljo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, vključujejo določitev individualnih kvot za njihova plovila za ulov s skupno dolžino več kot 24 metrov, vključena v seznam plovil z dovoljenjem za ribolov iz člena 26.

2.   Ko se šteje, da je individualna kvota plovila izčrpana, vsaka država članica v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009 od plovila za ulov zahteva, naj takoj odpluje v pristanišče, ki ga določi.

3.   Dejavnosti na podlagi zakupa pri ribolovu modroplavutega tuna niso dovoljene.

Člen 7

Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili izlovljeni

1.   Prestavitev živih modroplavutih tunov, ki niso bili izlovljeni, iz ulova predhodnih let v ribogojnici se lahko dovoli le, če država članica razvije okrepljen sistem nadzora in o njem poroča Komisiji. Navedeni sistem je sestavni del letnega načrta inšpekcijskih pregledov iz člena 14, ki ga pripravi država članica, ter vključuje vsaj ukrepe vzpostavljene na podlagi členov 53 in 61.

2.   Če je prestavitev dovoljena v skladu z odstavkom 1, se uporabljajo naslednje točke:

| (a) | vsako leto do 25. maja države članice, pristojne za ribogojnice, izpolnijo in predložijo Komisiji letno deklaracijo o prestavitvi , ki vsebuje:






  (i) | količino (izraženo v kg) in število rib, ki bodo prestavljene; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsako leto do 25. maja države članice, pristojne za ribogojnice, izpolnijo in predložijo Komisiji letno deklaracijo o prestavitvi , ki vsebuje:

(i)

količino (izraženo v kg) in število rib, ki bodo prestavljene;

| (ii) | leto ulova; |
| --- | --- |

(ii)

leto ulova;

| (iii) | povprečno težo; |
| --- | --- |

(iii)

povprečno težo;

| (iv) | državo članico zastave ali pogodbenico Konvencije; |
| --- | --- |

(iv)

državo članico zastave ali pogodbenico Konvencije;

| (v) | sklicevanja na BCD, ki ustreza prestavljenemu ulovu; |
| --- | --- |

(v)

sklicevanja na BCD, ki ustreza prestavljenemu ulovu;

| (vi) | ime in številko ICCAT ribogojnice; |
| --- | --- |

(vi)

ime in številko ICCAT ribogojnice;

| (vii) | številko mrežaste kletke in |
| --- | --- |

(vii)

številko mrežaste kletke in

| (viii) | informacije o izlovljenih količinah (izraženih v kg), ko je izlov končan; |
| --- | --- |

(viii)

informacije o izlovljenih količinah (izraženih v kg), ko je izlov končan;

| (b) | količine, prestavljene na podlagi odstavka 1, se namestijo v ločene mrežaste kletke ali ločen niz kletk v ribogojnici na podlagi leta ulova. |
| --- | --- |

(b)

količine, prestavljene na podlagi odstavka 1, se namestijo v ločene mrežaste kletke ali ločen niz kletk v ribogojnici na podlagi leta ulova.

3.   Države članice, pristojne za ribogojnice, pred začetkom ribolovne sezone zagotovijo temeljito oceno vseh živih modroplavutih tunov, ki se prestavijo po množičnem izlovu v ribogojnicah pod njihovo pristojnostjo. V ta namen se vsi prestavljeni živi modroplavuti tuni iz leta ulova, ki so se množično izlovili v ribogojnicah, prenesejo v druge mrežaste kletke z uporabo sistemov stereoskopskih kamer ali nadomestnih metod, če zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, v skladu s členom 51. Vedno se zagotovi popolnoma dokumentirana sledljivost. Nadzor nad prestavitvijo modroplavutih tunov iz let, v katerih se množični izlov ni izvedel, se izvede letno z uporabo enakega postopka ustreznega vzorčenja, ki temelji na oceni tveganja.

4.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za razvoj okrepljenega sistema nadzora za prestavitev živih modroplavutih tunov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

Člen 8

Prestavitev neporabljenih kvot

Prestavitev neporabljenih kvot ni dovoljena.

Člen 9

Prenosi kvot

1.   Kvote se med Unijo in drugimi pogodbenicami Konvencije prenašajo le s predhodnim dovoljenjem zadevnih držav članic in/ali pogodbenic Konvencije. Komisija sekretariat ICCAT uradno obvesti 48 ur pred vsakim takim prenosom kvot.

2.   Prenos kvot znotraj skupin ribolovnih orodij, kvot za prilov in individualnih ribolovnih kvot posamezne države članice je dovoljen, če zadevne države članice Komisijo vnaprej obvestijo o takih prenosih, tako da lahko Komisija obvesti sekretariat ICCAT, preden prenos začne veljati.

Člen 10

Odbitki od kvot v primeru prelova

Če države članice presežejo kvoto, ki jim je bila dodeljena, in neskladnosti ni mogoče odpraviti z izmenjavo kvot na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se uporabljata člena 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 11

Letni ribolovni načrti

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni ribolovni načrt. Navedeni načrt vsebuje vsaj naslednje informacije za plovila za ulov in pasti:

| (a) | kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov; |
| --- | --- |

(a)

kvote, dodeljene vsaki skupini ribolovnega orodja, vključno s kvotami za prilov;

| (b) | kadar je ustrezno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot; |
| --- | --- |

(b)

kadar je ustrezno, metodo, ki se uporablja za dodelitev in upravljanje kvot;

| (c) | ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zagotovitev upoštevanja individualnih kvot;

| (d) | odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(d)

odprte ribolovne sezone za vsako kategorijo ribolovnega orodja;

| (e) | informacije o določenih pristaniščih; |
| --- | --- |

(e)

informacije o določenih pristaniščih;

| (f) | pravila o prilovu in |
| --- | --- |

(f)

pravila o prilovu in

| (g) | število plovil za ulov s skupno dolžino več kot 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

(g)

število plovil za ulov s skupno dolžino več kot 24 metrov, razen plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, in plovil z zaporno plavarico, ki imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.

2.   Države članice, ki imajo plovila za mali priobalni ribolov z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna, tem plovilom dodelijo posebno sektorsko kvoto in tako dodelitev vključijo v svoje ribolovne načrte. Poleg tega v svoje načrte spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov vključijo tudi dodatne ukrepe za natančno spremljanje, kako navedena flota porablja kvoto. Države članice lahko dajo dovoljenje različnemu številu plovil, da bi v celoti izkoristile svoje ribolovne možnosti, ter pri tem uporabijo parametre iz odstavka 1.

3.   Portugalska in Španija lahko dodelita sektorske kvote plovilom z vabami, ki delujejo v vodah Unije otočij Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. Te sektorske kvote se vključijo v njune letne ribolovne načrte, dodatni ukrepi za spremljanje porabe teh kvot pa se jasno določijo v njunih letnih načrtih spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov.

4.   Kadar države članice dodelijo sektorske kvote v skladu z odstavkom 2 ali 3, se ne uporablja zahteva glede najnižje kvote petih ton, določene v veljavnem aktu Unije o dodelitvah ribolovnih možnosti.

5.   Zadevna država članica Komisiji vse spremembe letnega ribolovnega načrta predloži vsaj tri delovne dni pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša. Komisija spremembo posreduje sekretariatu ICCAT vsaj en delovni dan pred začetkom izvajanja ribolovne dejavnosti, na katero se sprememba nanaša.

Člen 12

Dodelitev ribolovnih možnosti

Države članice v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska, ter si tudi prizadevajo za pravično porazdelitev nacionalnih kvot med različne segmente flot, pri čemer posebno pozornost namenjajo tradicionalnemu in obrtniškemu ribolovu, poleg tega pa skrbijo za spodbude ribiškim plovilom Unije, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje.

Člen 13

Letni načrti upravljanja ribolovne zmogljivosti

Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti. Država članica v navedenem načrtu število ribiških plovil za ulov in pasti prilagodi tako, da se zagotovi, da je ribolovna zmogljivost sorazmerna ribolovnim možnostim, ki so plovilom za ulov in pastem dodeljene za zadevno obdobje veljavnosti kvote. Država članica ribolovne zmogljivosti prilagodi z uporabo parametrov, opredeljenih v veljavnem aktu Unije o dodelitvi ribolovnih možnosti. Prilagoditev ribolovnih zmogljivosti Unije za plovila z zaporno plavarico je omejena na največ 20 % odstopanje v primerjavi z izhodiščno ribolovno zmogljivostjo iz leta 2018.

Člen 14

Letni načrti inšpekcijskih pregledov

Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt inšpekcijskih pregledov za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Vsaka država članica svoj zadevni načrt predloži Komisiji. Vsaka država članica svoj načrt pripravi v skladu s:

| (a) | cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim na podlagi člena 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(a)

cilji, prednostnimi nalogami in postopki ter referenčnimi merili za dejavnosti inšpekcijskih pregledov, določenimi v posebnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov za modroplavutega tuna, vzpostavljenim na podlagi člena 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (b) | nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim na podlagi člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

nacionalnim programom nadzora za modroplavutega tuna, vzpostavljenim na podlagi člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 15

Letni načrti upravljanja gojenja

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna pripravi letni načrt upravljanja gojenja.

2.   Vsaka država članica v letnem načrtu upravljanja gojenja zagotovi, da sta skupna zmogljivost vnosa in skupna zmogljivost gojenja sorazmerni z ocenjeno količino modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje.

3.   Države članice svojo zmogljivost gojenja tuna omejijo na skupno zmogljivost gojenja, registrirano v ICCAT „evidenci o ribogojnicah modroplavutega tuna“, ali dovoljeno zmogljivost, ki je bila ICCAT prijavljena leta 2018.

4.   Največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna v ribogojnice države članice je omejen na količino vnosa, ki so jo ribogojnice navedene države članice v ICCAT „evidenci o ribogojnicah modroplavutega tuna“ registrirale leta 2005, 2006, 2007 ali 2008.

5.   Če mora država članica povečati največji vnos divjega ulovljenega tuna v eni ali več od svojih ribogojnic, je navedeno povečanje sorazmerno z ribolovnimi možnostmi, dodeljenimi navedeni državi članici, in z uvozom živih modroplavutih tunov iz druge države članice ali pogodbenice Konvencije.

6.   Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da sta znanstvenikom, ki jim je SCRS naložil izvedbo poskusov, da bi ugotovili stopnje rasti med obdobjem pitanja, na voljo dostop do ribogojnic in pomoč pri izvajanju njihovih nalog.

7.   Kadar je ustrezno, države članice Komisiji vsako leto do 15. maja predložijo revidirane načrte upravljanja gojenja.

Člen 16

Posredovanje letnih načrtov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna vsako leto do 31. januarja Komisiji predloži naslednje načrte:

| (a) | letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(a)

letni ribolovni načrt za plovila za ulov in pasti, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, pripravljen v skladu s členom 11;

| (b) | letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(b)

letni načrt upravljanja ribolovne zmogljivosti, pripravljen v skladu s členom 13;

| (c) | letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in |
| --- | --- |

(c)

letni načrt inšpekcijskih pregledov, pripravljen v skladu s členom 14, in

| (d) | letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

(d)

letni načrt upravljanja gojenja, pripravljen v skladu s členom 15.

2.   Komisija zbere načrte iz odstavka 1 in jih uporabi za pripravo letnega načrta Unije. Komisija letni načrt Unije vsako leto do 15. februarja posreduje sekretariatu ICCAT v obravnavo in odobritev ICCAT.

3.   V primeru, da država članica katerega od načrtov iz odstavka 1 Komisiji ne predloži v roku iz navedenega odstavka, Komisija lahko odloči, da bo sekretariatu ICCAT posredovala načrt Unije brez načrtov zadevne države članice. Komisija si na zahtevo zadevne države članice prizadeva upoštevati enega od načrtov iz odstavka 1, ki so bili predloženi po roku iz navedenega odstavka, vendar pred rokom iz odstavka 2. Če načrt, ki ga predloži država članica, ni v skladu z določbami te uredbe o letnih načrtih ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja ali vsebuje resno napako, zaradi katere ICCAT ne potrdi letnega načrta Unije, se lahko Komisija odloči, da bo letni načrt Unije posredovala sekretariatu ICCAT brez načrtov zadevne države članice. Komisija čim prej obvesti zadevno državo članico in si prizadeva, da vse revidirane načrte, ki jih predloži ta država članica, vključi v letni načrt Unije ali v spremembe letnega načrta Unije, če so ti navedeni revidirani načrti skladni z določbami te uredbe v zvezi z letnimi načrti ribolova, zmogljivosti, inšpekcijskih pregledov in gojenja.

POGLAVJE III

Tehnični ukrepi

Člen 17

Ribolovne sezone

1.   Ribolov modroplavutega tuna z zaporno plavarico se v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoli v obdobju od 26. maja do 1. julija vsakega leta.

2.   Ciper in Grčija lahko z odstopanjem od odstavka 1 tega člena v svojih letnih ribolovnih načrtih iz člena 11 zahtevata, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njuno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Sredozemskem morju (ribolovni območji FAO 37.3.1 in 37.3.2) dovoli od 15. maja do 1. julija vsakega leta.

3.   Hrvaška lahko z odstopanjem od odstavka 1 tega člena v svojem letnem ribolovnem načrtu iz člena 11 zahteva, da se plovilom z zaporno plavarico, ki plujejo pod njeno zastavo, ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju (ribolovno območje FAO 37.2.1) za namene gojenja dovoli od 26. maja do 15. julija vsakega leta.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, ki Komisiji predloži dokaze, da nekatera njena plovila z zaporno plavarico, ki lovijo modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, zaradi vremenskih razmer med letom niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, odloči, da se za posamezna plovila z zaporno plavarico, ki so jih prizadele navedene razmere, ribolovna sezona iz odstavka 1 podaljša za ustrezno število izgubljenih dni, a največ za 10. Neaktivnost zadevnih plovil in v primeru skupne ribolovne dejavnosti vseh sodelujočih plovil se ustrezno utemelji z vremenskimi poročili in položaji sistema za spremljanje plovil (v nadaljnjem besedilu: sistem VMS).

5.   Ribolov na modroplavutega tuna z velikimi plovili za pelagični ribolov s parangali je v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju dovoljen v obdobju od 1. januarja do 31. maja.

6.   Države članice v letnih ribolovnih načrtih določijo ribolovne sezone za svoje flote, razen za plovila z zaporno plavarico in velika plovila za pelagični ribolov s parangali.

Člen 18

Obveznost iztovarjanja

To poglavje ne posega v člen 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, vključno z morebitnimi veljavnimi odstopanji od navedenega člena.

Člen 19

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

1.   Prepovedano je loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo modroplavutega tuna, katerega teža je nižja od 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti je krajša od 115 cm, tudi kadar je ujet kot prilov ali v okviru rekreacijskega ribolova.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se najmanjša referenčna velikost ohranjanja modroplavutega tuna, in sicer 8 kg ali 75 cm do repne plavuti, uporablja v naslednjih primerih ribolova:

| (a) | modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantiku s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo; |
| --- | --- |

(a)

modroplavuti tun je ulovljen v vzhodnem Atlantiku s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo;

| (b) | modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in |
| --- | --- |

(b)

modroplavutega tuna v Sredozemskem morju ulovi flota za mali priobalni ribolov, ki lovi sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami, in

| (c) | modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške. |
| --- | --- |

(c)

modroplavuti tun je za namene gojenja ulovljen v Jadranskem morju s plovili, ki plujejo pod zastavo Hrvaške.

3.   Posebni pogoji, ki se uporabljajo za odstopanja iz odstavka 2, so določeni v Prilogi I.

4.   Države članice plovilom, za ribolov katerih veljajo odstopanja iz odstavkov 2 in 3 Priloge I, izdajo dovoljenje za ribolov. Zadevna plovila so navedena v seznamu plovil za ulov iz člena 26.

5.   Ribe, katerih velikost ne dosega najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja iz tega člena in ki se zavržejo mrtve, se vštejejo v kvoto zadevne države članice.

Člen 20

Naključni ulov rib, katerih velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja

1.   Z odstopanjem od člena 19(1) se za vsa plovila za ulov in pasti, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, dovoli največ 5 % naključnega ulova glede na število modroplavutega tuna, ki tehta med 8 in 30 kg ali katerega dolžina do repne plavuti znaša med 75 in 115 cm.

2.   Petodstotni delež iz odstavka 1 se izračuna na podlagi skupnega ulova modroplavutega tuna, zadržanega na krovu plovila ali znotraj pasti, kadar koli po vsaki ribolovni dejavnosti.

3.   Naključni ulov se odšteje od kvote države članice, ki je pristojna za plovilo za ulov ali past.

4.   Za naključni ulov modroplavutega tuna, katerega velikost ne dosega najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, se uporabljajo členi 31, 33, 34 in 35.

Člen 21

Prilov

1.   Vsaka država članica v svoji kvoti določi prilov modroplavutega tuna in o tem obvesti Komisijo, ko ji predloži svoj letni ribolovni načrt.

2.   Stopnja dovoljenega prilova, ki ne presega 20 % skupnega ulova na krovu ob koncu vsakega ribolovnega potovanja, in metodologija za izračun navedenega prilova glede na skupni ulov na krovu sta jasno opredeljeni v letnem ribolovnem načrtu iz člena 11. Delež prilova se lahko izračuna po teži ali številu primerkov. Izračun po številu primerkov se uporablja le za tuna in tunu podobne vrste, ki jih upravlja ICCAT. Stopnja dovoljenega prilova za floto plovil za mali priobalni ribolov se lahko izračuna na letni ravni.

3.   Ves prilov mrtvega modroplavutega tuna, ki je obdržan na krovu ali zavržen, se odšteje od kvote države članice zastave ter evidentira in sporoči Komisiji v skladu s členoma 31 in 32.

4.   Pri državah članicah brez kvote za modroplavutega tuna se zadevni prilov odšteje od posebne kvote Unije za prilov modroplavutega tuna, določene v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

5.   Če je bila celotna kvota, dodeljena državi članici, že izčrpana, nadaljnji ulov modroplavutega tuna ni dovoljen plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, ta država članica pa sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. Če je posebna kvota Unije za prilov modroplavutega tuna, določena v skladu s členom 43(3) PDEU in členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013, izčrpana, se ulov modroplavutega tuna ne dovoli plovilom, ki plujejo pod zastavo držav članic brez kvote za modroplavutega tuna, navedene države članice pa sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, ulovljenega kot prilov. V navedenih primerih sta predelava in trženje mrtvega modroplavutega tuna prepovedana, vsi ulovi pa se evidentirajo. Države članice informacije o teh količinah prilova mrtvega modroplavutega tuna letno sporočijo Komisiji, ta pa navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

6.   Plovila, ki modroplavutega tuna ne lovijo dejavno, vse količine modroplavutega tuna, ki jih obdržijo na krovu, jasno ločijo od drugih vrst in tako omogočijo nadzornim organom, da spremljajo skladnost s tem členom. Navedeni prilov se lahko trži, če ima eBCD.

Člen 22

Uporaba zračnih sredstev

Za iskanje modroplavutega tuna je prepovedana uporaba vseh zračnih sredstev, vključno z zrakoplovi, helikopterji ali vsemi vrstami brezpilotnih zračnih vozil.

POGLAVJE IV

Rekreacijski ribolov

Člen 23

Posebna kvota za rekreacijski ribolov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna ureja rekreacijski ribolov tako, da mu dodeli posebno kvoto. Pri taki dodelitvi se upoštevajo morebitni mrtvi modroplavuti tuni, vključno v okviru ribolova na način „ulovi in izpusti“. Države članice Komisijo o kvoti, dodeljeni rekreacijskemu ribolovu, obvestijo, ko ji predložijo svoje ribolovne načrte.

2.   Ulov mrtvih modroplavutih tunov se sporoči in všteje v kvoto zadevne države članice.

Člen 24

Posebni pogoji za rekreacijski ribolov

1.   Vsaka država članica s kvoto za modroplavutega tuna, dodeljeno za rekreacijski ribolov, ta ribolov ureja z izdajanjem dovoljenj za ribolov plovilom za rekreacijski ribolov. Države članice na zahtevo ICCAT dajo Komisiji na voljo seznam rekreacijskih plovil, ki jim je bilo dodeljeno dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Komisija ta seznam posreduje ICCAT. Seznam vsebuje naslednje informacije za vsako plovilo:

| (a) | ime plovila; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila;

| (b) | registrsko številko; |
| --- | --- |

(b)

registrsko številko;

| (c) | številko v evidenci ICCAT (če obstaja); |
| --- | --- |

(c)

številko v evidenci ICCAT (če obstaja);

| (d) | morebitna prejšnja imena ter |
| --- | --- |

(d)

morebitna prejšnja imena ter

| (e) | ime in naslov lastnika(-ov) in upravljavca(-ev). |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov lastnika(-ov) in upravljavca(-ev).

2.   V okviru rekreacijskega ribolova je prepovedano uloviti, obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti več kot enega modroplavutega tuna na plovilo na dan.

3.   Trženje modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, je prepovedano.

4.   Vsaka država članica evidentira podatke o ulovu, vključno s težo in, kadar je to možno, dolžino vsakega modroplavutega tuna, ulovljenega pri rekreacijskem ribolovu, ter jih vsako leto do 30. junija sporoči Komisiji za preteklo leto. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

5.   Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za čim boljšo zagotovitev izpusta modroplavutega tuna, zlasti mladic, ulovljenega živega pri rekreacijskem ribolovu. Vsak iztovorjeni modroplavuti tun je cel, očiščen in/ali brez drobovja.

Člen 25

Ulov, označevanje in izpust

1.   Države članice, ki v severovzhodnem Atlantiku odobrijo ribolov na način „ulovi in izpusti“, ki ga izvajajo izključno plovila za športni ribolov, lahko z odstopanjem od člena 23(1) omejenemu številu navedenih plovil dovolijo, da lovijo modroplavutega tuna za namen ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, ne da bi jim bilo treba dodeliti posebno kvoto. Taka plovila delujejo v okviru znanstvenega projekta raziskovalnega inštituta, ki je vključen v znanstvenoraziskovalen program. Rezultati projekta se sporočijo ustreznim organom države članice zastave.

2.   Za plovila, ki izvajajo znanstvene raziskave v okviru raziskovalnega programa ICCAT za modroplavutega tuna, se ne šteje, da izvajajo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“ iz odstavka 1.

3.   Države članice, ki odobrijo dejavnosti ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“:

| (a) | predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15; |
| --- | --- |

(a)

predložijo opis navedenih dejavnosti in ukrepov, ki se uporabljajo zanje, kot sestavni del svojih ribolovnih načrtov in načrtov inšpekcijskih pregledov iz členov 12 in 15;

| (b) | skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

skrbno spremljajo dejavnosti zadevnih plovil, da se zagotovi njihova skladnost s to uredbo;

| (c) | zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja primerkov, in |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da dejavnosti označevanja in izpusta izvaja usposobljeno osebje, da se zagotovi visoka stopnja preživetja primerkov, in

| (d) | Komisiji predložijo letno poročilo, do 30. junija vsako leto, o izvedenih znanstvenih dejavnostih. Komisija zadevno poročilo posreduje sekretariatu ICCAT 60 dni pred zasedanjem SCRS v naslednjem letu. |
| --- | --- |

(d)

Komisiji predložijo letno poročilo, do 30. junija vsako leto, o izvedenih znanstvenih dejavnostih. Komisija zadevno poročilo posreduje sekretariatu ICCAT 60 dni pred zasedanjem SCRS v naslednjem letu.

4.   Vsak modroplavuti tun, ki pogine med dejavnostmi ribolova na način „ulovi, označi in izpusti“, se sporoči in odšteje od kvote države članice zastave.

POGLAVJE V

Nadzorni ukrepi

Oddelek 1

Seznami in evidence plovil in pasti

Člen 26

Seznami in evidence plovil

1.   Vsako leto, en mesec pred začetkom veljavnosti dovoljenja, države članice Komisiji v obliki določeni v zadnji različici smernic ICCAT za predložitev podatkov in informacij, predložijo naslednja seznama plovil:

| (a) | seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in |
| --- | --- |

(a)

seznam vseh plovil za ulov, ki jim je bilo izdano dovoljenje za aktivni ribolov modroplavutega tuna, in

| (b) | seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh drugih ribiških plovil, ki se uporabljajo za gospodarsko izkoriščanje virov modroplavutega tuna.

Komisija navedene informacije sekretariatu ICCAT posreduje 15 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti, da se lahko navedena plovila vnesejo v evidenco plovil ICCAT z dovoljenjem, in če je primerno, v evidenco plovil ICCAT s skupno dolžino 20 metrov ali več, ki imajo dovoljenje za dejavnost na območju Konvencije.

2.   Med koledarskim letom je lahko ribiško plovilo vključeno v oba seznama iz odstavka 1, pod pogojem, da ni v oba seznama vključeno hkrati.

3.   Informacije o plovilih iz točk (a) in (b) odstavka 1 vsebujejo ime plovila ter identifikacijsko številko CFR, kakor je opredeljena v Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/218 (20).

4.   Komisija naknadne predložitve seznamov iz odstavka 1 ne sprejme.

5.   Naknadne spremembe seznamov iz odstavka 1 se med koledarskim letom sprejmejo le, če priglašeno ribiško plovilo ni moglo izvajati ribolova zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevna država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo ter pri tem navede:

| (a) | vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter |
| --- | --- |

(a)

vse podatke o ribiškem(-ih) plovilu(-ih), ki naj bi nadomestilo(-a) navedeno ribiško plovilo, ter

| (b) | podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. |
| --- | --- |

(b)

podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja.

6.   Komisija po potrebi med letom spremeni informacije o plovilih iz odstavka 1 tega člena, tako da sekretariatu ICCAT zagotovi posodobljene informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU) 2017/2403.

Člen 27

Dovoljenja za ribolov za plovila

1.   Države članice izdajo dovoljenja za ribolov plovilom, vključenim v enega od seznamov iz člena 26(1) in (5). Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in se izdajo v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s to uredbo.

2.   Brez poseganja v člen 21(6) se za ribiška plovila Unije, ki niso v evidencah ICCAT iz člena 26(1), šteje, da ne smejo loviti, zadrževati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju.

3.   Ko je individualna kvota, dodeljena plovilu, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano plovilu, in sme zahtevati, naj plovilo nemudoma odpluje v pristanišče, ki ga določi.

Člen 28

Seznami in evidence pasti, s katerimi je dovoljen ribolov modroplavutega tuna

1.   V okviru svojih ribolovnih načrtov vsaka država članica predloži Komisiji seznam pasti, s katerimi je dovoljen ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT, da se lahko navedene pasti uvrstijo v evidenco pasti ICCAT, odobrenih za ribolov modroplavutega tuna.

2.   Države članice izdajo dovoljenja za ribolov za pasti, vključene v seznam iz odstavka 1. Dovoljenja za ribolov vsebujejo vsaj informacije iz Priloge VII in so v obliki, določeni v navedeni prilogi. Države članice zagotovijo, da so informacije v dovoljenju za ribolov točne in v skladu s to uredbo.

3.   Za pasti Unije, ki niso v evidenci pasti ICCAT, s katerimi je dovoljen ribolov modroplavutega tuna, se šteje, da niso odobrene za ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Zadrževanje modroplavutega tuna, ulovljenega z navedenimi pastmi, na krovu, njegovo prenašanje, dajanje v mrežasto kletko za rejo ali iztovarjanje je prepovedano.

4.   Ko se šteje, da je kvota, dodeljena pastem, izčrpana, država članica zastave prekliče dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, izdano zanje.

Člen 29

Informacije o ribolovnih dejavnostih

1.   Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 15. julija predloži podrobne informacije o ulovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v predhodnem letu. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT vsako leto do 31. julija. Te informacije vključujejo:

| (a) | ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov; |
| --- | --- |

(a)

ime in številko ICCAT vsakega plovila za ulov;

| (b) | obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov; |
| --- | --- |

(b)

obdobje veljavnosti dovoljenj(-a) vsakega plovila za ulov;

| (c) | skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a); |
| --- | --- |

(c)

skupni ulov vsakega plovila za ulov, vključno z ničelnim ulovom, v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a);

| (d) | skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter |
| --- | --- |

(d)

skupno število dni, ko je posamezno plovilo za ulov lovilo v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju v obdobju veljavnosti dovoljenj(-a), ter

| (e) | skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov). |
| --- | --- |

(e)

skupni ulov v obdobju, za katero ni bilo izdano dovoljenje (prilov).

2.   Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in nimajo dovoljenja za dejavni ribolov modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, vendar so ulovila modroplavutega tuna kot prilov, Komisiji predložijo naslednje informacije:

| (a) | ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in |
| --- | --- |

(a)

ime in številko ICCAT plovila ali številko plovila iz nacionalnega registra, če ni registrirano pri ICCAT, in

| (b) | skupni ulov modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(b)

skupni ulov modroplavutega tuna.

3.   Države članice Komisiji uradno sporočijo vse informacije o vseh plovilih, ki niso vključena v odstavka 1 in 2, vendar se zanje ve ali domneva, da so lovila modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju. Komisija te informacije posreduje sekretariatu ICCAT takoj, ko so na voljo.

Člen 30

Skupne ribolovne dejavnosti

1.   Katere koli skupne ribolovne dejavnosti za modroplavutega tuna se dovolijo le, če sodelujoča plovila pridobijo dovoljenje države ali držav članic zastave. Da plovilo z zaporno plavarico pridobi dovoljenje, mora biti opremljeno za ribolov modroplavutega tuna, imeti individualno kvoto in izpolnjevati obveznosti poročanja iz člena 32.

2.   Kvota, dodeljena skupni ribolovni dejavnosti, je enaka vsoti kvot, dodeljenih sodelujočim plovilom z zaporno plavarico.

3.   Plovila Unije z zaporno plavarico ne sodelujejo pri skupnih ribolovnih dejavnostih s plovili z zaporno plavarico iz drugih pogodbenic Konvencije.

4.   Obrazec vloge za dovoljenje za sodelovanje pri skupni ribolovni dejavnosti je določen v Prilogi IV. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da od svojih plovil z zaporno plavarico, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti, pridobi naslednje informacije:

| (a) | zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost; |
| --- | --- |

(a)

zahtevano obdobje veljavnosti dovoljenja za skupno ribolovno dejavnost;

| (b) | identiteto zadevnih upravljavcev; |
| --- | --- |

(b)

identiteto zadevnih upravljavcev;

| (c) | individualne kvote plovil; |
| --- | --- |

(c)

individualne kvote plovil;

| (d) | ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in |
| --- | --- |

(d)

ključ za dodelitev zadevnih ulovov med plovila in

| (e) | informacije o namembnih ribogojnicah. |
| --- | --- |

(e)

informacije o namembnih ribogojnicah.

5.   Vsaka država članica vsaj 10 dni pred začetkom skupne ribolovne dejavnosti Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 v obliki, določeni v Prilogi IV. Komisija navedene informacije najmanj 5 dni pred začetkom ribolovne dejavnosti posreduje sekretariatu ICCAT in državi članici zastave drugih ribiških plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti.

6.   V primeru višje sile se roka iz odstavka 5 ne uporabljata za informacije o namembnih ribogojnicah. V takih primerih države članice Komisiji takoj, ko je mogoče, predložijo posodobljene informacije ter opis dogodkov, ki pomenijo višjo silo. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

Oddelek 2

Evidentiranje ulova

Člen 31

Zahteve glede evidentiranja

1.   Kapitani plovil Unije za ulov vodijo ribolovni ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s členi 14, 15, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in oddelkom A Priloge II k tej uredbi.

2.   Kapitani vlačilcev, pomožnih plovil in plovil za predelavo iz Unije evidentirajo svoje dejavnosti v skladu z zahtevami iz delov B, C in D Priloge II.

Člen 32

Poročila o ulovu, ki jih pošiljajo kapitani plovil in upravljavci pasti

1.   Kapitani plovil Unije za ulov, ki aktivno lovijo, svojim državam članicam zastave pošiljajo dnevna poročila o ulovu v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila niso obvezna za plovila v pristanišču, razen če sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. Podatki v poročilih so iz ladijskih dnevnikov in vključujejo datum, uro, lokacijo (zemljepisno širino in dolžino) ter težo in število modroplavutih tunov, ujetih na območju Konvencije, vključno z izpusti in zavržki mrtvih rib. Kapitani poročila pošiljajo v obliki, določeni v Prilogi III, ali v obliki, ki jo zahteva država članica.

2.   Kapitani plovil z zapornimi plavaricami pripravijo dnevna poročila o ulovu iz odstavka 1 za vsako ribolovno dejavnost, tudi za dejavnosti z ničelnim ulovom. Kapitan plovila ali njegovi pooblaščeni zastopniki poročila svoji državi članici zastave pošljejo do 9. ure po greenwiškem srednjem času za prejšnji dan.

3.   Upravljavci pasti ali njihovi pooblaščeni zastopniki, ki dejavno lovijo modroplavutega tuna, pripravijo dnevna poročila, ki jih pošljejo svojim državam članicam zastave v razmaku vsakih 48 ur v celotnem obdobju, v katerem imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna. Navedena poročila vključujejo registrsko številko ICCAT pasti, datum in uro ulova, težo in število ujetih modroplavutih tunov, vključno z ničelnim ulovom, izpusti in zavržki mrtvih rib. Navedene informacije pošljejo v obliki, določeni v Prilogi III.

4.   Kapitani plovil za ulov, razen plovil z zaporno plavarico, svojim državam članicam zastave poročila iz odstavka 1 posredujejo do torka do 12. ure po greenwiškem srednjem času za predhodni teden, ki se je končal v nedeljo.

Oddelek 3

Iztovarjanje in pretovarjanje

Člen 33

Določena pristanišča

1.   Vsaka država članica, ki ji je bila dodeljena kvota za modroplavutega tuna, določi pristanišča, v katerih je dovoljeno iztovarjanje ali pretovarjanje modroplavutega tuna. Informacije o določenih pristaniščih se vključijo v letni ribolovni načrt iz člena 11. Države članice brez odlašanja obvestijo Komisijo o vsaki spremembi informacij o določenih pristaniščih. Komisija navedene informacije brez odlašanja sporoči sekretariatu ICCAT.

2.   Da je pristanišče opredeljeno kot določeno pristanišče, država članica pristanišča zagotovi, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja; |
| --- | --- |

(a)

določena so obdobja iztovarjanja in pretovarjanja;

| (b) | določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter |
| --- | --- |

(b)

določeni so kraji iztovarjanja in pretovarjanja ter

| (c) | določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35. |
| --- | --- |

(c)

določeni so postopki inšpekcijskih pregledov in nadzora, s katerimi se med vsemi obdobji iztovarjanja in pretovarjanja ter na vseh krajih iztovarjanja in pretovarjanja zagotovijo inšpekcijski pregledi v skladu s členom 35.

3.   S plovil za ulov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil je prepovedano iztovarjanje ali pretovarjanje vsake količine modroplavutega tuna, ulovljenega v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, na vsakem kraju, ki ni pristanišče, ki so ga določile pogodbenice Konvencije in države članice. Izjemoma se lahko mrtvi modroplavuti tuni, izlovljeni iz pasti ali mrežaste kletke, prenesejo na plovilo za predelavo rib s pomočjo pomožnega plovila, kolikor se tak prenos izvede v prisotnosti nadzornega organa.

Člen 34

Predhodno obvestilo o iztovarjanju

1.   Za kapitane ribiških plovil Unije, ki imajo skupno dolžino 12 metrov ali več in so vključena na seznam plovil iz člena 26, se uporablja člen 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Pristojnemu organu države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenice Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, se pošlje predhodno obvestilo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2.   Kapitani ribiških plovil Unije s skupno dolžino manj kot 12 metrov, pa tudi plovil za predelavo rib in pomožnih plovil, vključenih na seznam plovil iz člena 26, ali zastopniki takih plovil pristojni organ države članice (vključno z državo članico zastave) ali pogodbenico Konvencije, katere pristanišča ali sredstva za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče obvestijo o najmanj naslednjih informacijah:

| (a) | predvidenem času prihoda; |
| --- | --- |

(a)

predvidenem času prihoda;

| (b) | ocenjeni količini modroplavutega tuna, zadržanega na krovu; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni količini modroplavutega tuna, zadržanega na krovu;

| (c) | informacijah o geografskem območju ulova; |
| --- | --- |

(c)

informacijah o geografskem območju ulova;

| (d) | zunanji identifikacijski številki in imenih ribiških plovil. |
| --- | --- |

(d)

zunanji identifikacijski številki in imenih ribiških plovil.

3.   Kadar je državam članicam na podlagi veljavnega prava Unije dovoljeno uporabiti krajši rok za obveščanje, kot je štiri ure pred predvidenim časom prihoda, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, sporočijo v ustreznem času pred prihodom. Če so ribolovna območja od pristanišča oddaljena manj kot štiri ure, se lahko ocenjene količine modroplavutega tuna, zadržanega na krovu, spremenijo kadar koli pred prihodom v pristanišče.

4.   Organi države članice pristanišča vodijo evidenco vseh predhodnih obvestil za tekoče leto.

5.   Vsa iztovarjanja v Uniji nadzorujejo zadevni nadzorni organi države članice pristanišča, ki preverijo delež na podlagi sistema ocenjevanja tveganja, ki zajema kvote, velikost flote in ribolovni napor. Vse informacije o takem nadzornem sistemu, ki ga je sprejela vsaka država članica, so navedene v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14.

6.   Kapitani plovil Unije za ulov ne glede na skupno dolžino plovila v 48 urah po končanem iztovarjanju pristojnim organom države članice ali pogodbenice Konvencije, v kateri se je iztovarjanje izvedlo, in svoji državi članici zastave predložijo deklaracijo o iztovarjanju. Kapitan plovila Unije za ulov je odgovoren za popolnost in točnost deklaracije ter ju potrdi. V deklaraciji o iztovarjanju so navedeni vsaj količine iztovorjenega modroplavutega tuna in območje, na katerem so bile ulovljene. Ves iztovorjeni ulov se stehta. Država članica pristanišča v 48 urah po koncu iztovarjanja organom države članice zastave ali pogodbenice Konvencije pošlje evidenco iztovarjanja.

Člen 35

Pretovarjanje

1.   Ribiškim plovilom Unije, ki na krovu prevažajo modroplavutega tuna, ali plovilom tretjih držav v vodah Unije je v vseh okoliščinah prepovedano pretovarjanje na morju.

2.   Brez poseganja v člen 52(2) in (3) ter člena 54 in 57 Uredbe (EU) 2017/2107 lahko ribiška plovila ulov modroplavutega tuna pretovarjajo samo v določenih pristaniščih, kot so navedena v členu 33 te uredbe.

3.   Kapitan prejemnega ribiškega plovila ali kapitanov zastopnik ustreznim organom države pristanišča vsaj 72 ur pred predvidenim prihodom v pristanišče sporoči informacije, navedene v predlogi deklaracije o pretovarjanju iz Priloge V. Za vsako pretovarjanje je potrebno predhodno dovoljenje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije zastave zadevnega ribiškega plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje. Poleg tega kapitan plovila, s katerega bo potekalo pretovarjanje, ob pretovarjanju svoji državi članici zastave ali pogodbenici Konvencije sporoči datume, ki se zahtevajo na podlagi Priloge V.

4.   Država članica pristanišča opravi inšpekcijski pregled prejemnega plovila ob prihodu ter preveri količine in dokumentacijo o pretovarjanju.

5.   Kapitani ribiških plovil Unije, ki sodelujejo v dejavnostih pretovarjanja, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo in svoji državi članici zastave pošljejo v 15 dneh po koncu pretovarjanja. Kapitani ribiških plovil, s katerih bo potekalo pretovarjanje, deklaracijo ICCAT o pretovarjanju izpolnijo v skladu s Prilogo V. Deklaracija o pretovarjanju vključuje referenčno številko eBCD za lažje navzkrižno preverjanje podatkov, navedenih v deklaraciji.

6.   Država članica pristanišča v 5 dneh po koncu pretovarjanja organu države članice zastave ali pogodbenice Konvencije ribiškega plovila, s katerega je potekalo pretovarjanje, pošlje evidenco o pretovarjanju.

7.   Pristojni organi držav članic določenih pristanišč inšpekcijsko pregledajo vsa pretovarjanja.

Oddelek 4

Obveznosti poročanja

Člen 36

Tedenska poročila o količinah

Vsaka država članica Komisiji predloži tedenska poročila o ulovu. Ta poročila vključujejo podatke, ki se zahtevajo na podlagi člena 32 v zvezi s pastmi, plovili z zaporno plavarico in drugimi plovili za ulov. Informacije se predložijo glede na vrsto ribolovnega orodja. Komisija navedene informacije takoj posreduje sekretariatu ICCAT.

Člen 37

Informacije o izčrpanju kvot

1.   Vsaka država članica izpolnjuje zahteve iz člena 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in poleg tega Komisijo obvesti, ko je izčrpanih 80 % kvote, dodeljene skupini ribolovnega orodja.

2.   Poleg izpolnjevanja zahtev iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1224/2009, vsaka država članica Komisijo obvesti, ko je izčrpana kvota, dodeljena skupini ribolovnega orodja ali skupni ribolovni dejavnosti ali plovilu z zaporno plavarico. Navedenim informacijam se priloži uradna dokumentacija, ki dokazuje prekinitev ribolova ali vrnitev v pristanišče in ki jo je država članica izdala za ribolovno floto, skupino ribolovnih orodij, skupno ribolovno dejavnost ali plovila z individualno kvoto, pri čemer sta v njej jasno navedena datum in ura prekinitve.

3.   Komisija sekretariatu ICCAT sporoči datume izčrpanja kvote Unije za modroplavutega tuna.

Oddelek 5

Opazovalni programi

Člen 38

Nacionalni opazovalni program

1.   Vsaka država članica zagotovi, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev, ki se jim izda uradni identifikacijski dokument, na ribiška plovila in pasti, ki so dejavni v ribolovu modroplavutega tuna, zajetih vsaj:

| (a) | 20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 metrov); |
| --- | --- |

(a)

20 % njenih dejavnih plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami (daljših od 15 metrov);

| (b) | 20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 metrov); |
| --- | --- |

(b)

20 % njenih dejavnih plovil s parangali (daljših od 15 metrov);

| (c) | 20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 metrov); |
| --- | --- |

(c)

20 % njenih dejavnih plovil za prevoz vabe (daljših od 15 metrov);

| (d) | 100 % vlačilcev; |
| --- | --- |

(d)

100 % vlačilcev;

| (e) | 100 % dejavnosti izlova iz pasti. |
| --- | --- |

(e)

100 % dejavnosti izlova iz pasti.

Države članice z manj kot petimi plovili za ulov, ki spadajo v kategorije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka ter imajo dovoljenje za dejavni ribolov modroplavutega tuna, zagotovijo, da je z napotitvami nacionalnih opazovalcev zajetih vsaj 20 % časa, ko so plovila dejavna pri ribolovu modroplavutega tuna.

2.   Naloge nacionalnega opazovalca so zlasti:

| (a) | spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje skladnosti ribiških plovil in pasti s to uredbo;

| (b) | evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:






  (i) | količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ); |
| --- | --- | --- |

(b)

evidentiranje ribolovne dejavnosti in poročanje o njej, vključno s:

(i)

količino ulova (vključno s prilovom) in sestavo ulova (zadržan na krovu ali zavržen mrtev ali živ);

| (ii) | območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno širino in zemljepisno dolžino; |
| --- | --- |

(ii)

območjem ulova, opredeljenim z zemljepisno širino in zemljepisno dolžino;

| (iii) | meritvijo napora (npr. število nizov, število trnkov), kakor je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja; |
| --- | --- |

(iii)

meritvijo napora (npr. število nizov, število trnkov), kakor je opredeljeno v operativnem priročniku ICCAT za različna ribolovna orodja;

| (iv) | datumom ulova; |
| --- | --- |

(iv)

datumom ulova;

| (c) | preverjanje vnosov v ladijski dnevnik; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje vnosov v ladijski dnevnik;

| (d) | opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT. |
| --- | --- |

(d)

opazovanje in evidentiranje plovil, ki morda izvajajo ribolov v nasprotju z ohranitvenimi ukrepi ICCAT.

3.   Nacionalni opazovalci poleg nalog iz odstavka 2 opravljajo tudi znanstveno delo na podlagi smernic SCRS, vključno z zbiranjem potrebnih podatkov.

4.   Podatki in informacije, zbrani v okviru opazovalnega programa vsake države članice, se zagotovijo Komisiji. Komisija te podatke in informacije posreduje SCRS ali sekretariatu ICCAT, kakor je ustrezno.

5.   Za namene odstavkov 1 do 3 vsaka država članica zagotovi:

| (a) | reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova; |
| --- | --- |

(a)

reprezentativno časovno in prostorsko pokritost za zagotovitev, da Komisija prejme ustrezne in primerne podatke in informacije o ulovu, naporu ter drugih znanstvenih in upravljalnih vidikih, pri čemer se upoštevajo značilnosti flote in ribolova;

| (b) | zanesljive protokole za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(b)

zanesljive protokole za zbiranje podatkov;

| (c) | da so opazovalci pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni; |
| --- | --- |

(c)

da so opazovalci pred napotitvijo ustrezno usposobljeni in odobreni;

| (d) | kolikor je mogoče minimalno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije. |
| --- | --- |

(d)

kolikor je mogoče minimalno oviranje dejavnosti plovil in pasti, ki lovijo na območju Konvencije.

Člen 39

Regionalni opazovalni program ICCAT

1.   Države članice zagotovijo učinkovito izvajanje regionalnega opazovalnega programa ICCAT, kakor je določen v tem členu in Prilogi VIII.

2.   Države članice zagotovijo, da je regionalni opazovalec ICCAT prisoten:

| (a) | na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(a)

na vseh plovilih z zapornimi plavaricami z dovoljenjem za ribolov modroplavutega tuna;

| (b) | pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami; |
| --- | --- |

(b)

pri vseh prenosih modroplavutega tuna s plovil z zapornimi plavaricami;

| (c) | pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v mrežaste kletke za prenos; |
| --- | --- |

(c)

pri vseh prenosih modroplavutega tuna iz pasti v mrežaste kletke za prenos;

| (d) | med vsakim prenosom modroplavutega tuna iz ene ribogojnice v drugo; |
| --- | --- |

(d)

med vsakim prenosom modroplavutega tuna iz ene ribogojnice v drugo;

| (e) | pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v mrežasto kletko za rejo v ribogojnicah; |
| --- | --- |

(e)

pri vseh dajanjih modroplavutega tuna v mrežasto kletko za rejo v ribogojnicah;

| (f) | pri vsakem izlovu modroplavutega tuna v ribogojnicah ter |
| --- | --- |

(f)

pri vsakem izlovu modroplavutega tuna v ribogojnicah ter

| (g) | med izpustom modroplavutega tuna iz mrežastih kletk za gojenje v morje. |
| --- | --- |

(g)

med izpustom modroplavutega tuna iz mrežastih kletk za gojenje v morje.

3.   Plovilom z zapornimi plavaricami brez regionalnega opazovalca ICCAT ni dovoljeno loviti modroplavutega tuna.

4.   Države članice zagotovijo, da je v celotnem obdobju dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo vsaki ribogojnici dodeljen en regionalni opazovalec ICCAT. V primeru višje sile in po tem, ko država članica ribogojnice za navedene okoliščine potrdi, da pomenijo višjo silo, lahko regionalni opazovalec ICCAT svoje delo opravlja v več kot eni ribogojnici, da se zagotovi neprekinjenost dejavnosti gojenja, če so naloge opazovalca ustrezno izpolnjene. Vendar država članica, pristojna za zadevni ribogojnici, nemudoma zahteva napotitev dodatnega regionalnega opazovalca.

5.   Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so zlasti:

| (a) | opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v mrežaste kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže; |
| --- | --- |

(a)

opazovanje in spremljanje ribolova in gojenja v skladu z ustreznimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT, vključno prek dostopa do posnetkov stereoskopskih kamer, posnetih ob dajanju rib v mrežaste kletke za rejo, ki omogoča merjenje dolžine in oceno ustrezne teže;

| (b) | podpisovanje ITD in BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v ITD in BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali; |
| --- | --- |

(b)

podpisovanje ITD in BCD, kadar so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z njihovimi opažanji. V nasprotnem primeru regionalni opazovalec ICCAT navede svojo prisotnost v ITD in BCD ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navede pravila ali postopke, ki se niso upoštevali;

| (c) | opravljanje znanstvenega dela na podlagi smernic SCRS, vključno z zbiranjem vzorcev. |
| --- | --- |

(c)

opravljanje znanstvenega dela na podlagi smernic SCRS, vključno z zbiranjem vzorcev.

6.   Kapitani, posadka ter upravljavci ribogojnic, pasti in plovil regionalnih opazovalcev nikakor ne ovirajo pri opravljanju nalog in jih ne ustrahujejo, ne posegajo v njihove naloge ali vplivajo nanje.

Oddelek 6

Dejavnosti prenosa

Člen 40

Dovoljenje za prenos

1.   Kapitan plovila za ulov ali vlačilca ali kapitanovi zastopniki ali upravljavec ribogojnice ali pasti, od koder prenos izvira, pred vsako dejavnostjo prenosa državi članici zastave ali državi članici, pristojni za ribogojnico ali past, pošlje predhodno obvestilo o prenosu, v katerem so navedeni:

| (a) | ime plovila za ulov, ribogojnice ali pasti in številka v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila za ulov, ribogojnice ali pasti in številka v evidenci ICCAT;

| (b) | predvideni čas prenosa; |
| --- | --- |

(b)

predvideni čas prenosa;

| (c) | ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos; |
| --- | --- |

(c)

ocenjena količina modroplavutega tuna za prenos;

| (d) | informacije o lokaciji (zemljepisna širina/zemljepisna dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke mrežastih kletk; |
| --- | --- |

(d)

informacije o lokaciji (zemljepisna širina/zemljepisna dolžina), na kateri se bo prenos izvajal, in identifikacijske številke mrežastih kletk;

| (e) | ime vlačilca, število vlečenih mrežastih kletk in, kadar je ustrezno, številka v evidenci ICCAT ter |
| --- | --- |

(e)

ime vlačilca, število vlečenih mrežastih kletk in, kadar je ustrezno, številka v evidenci ICCAT ter

| (f) | namembno pristanišče, ribogojnica ali mrežasta kletka za modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(f)

namembno pristanišče, ribogojnica ali mrežasta kletka za modroplavutega tuna.

2.   Države članice za namene odstavka 1 vsaki mrežasti kletki za prenos dodelijo edinstveno številko. Če je pri prenosu ulova, ki ustreza eni ribolovni dejavnosti, treba uporabiti več mrežastih kletk za prenos, je potrebna le ena ITD, vendar se številke vseh uporabljenih mrežastih kletk za prenos evidentirajo v ITD, pri čemer se jasno navede količina modroplavutega tuna, ki se prenese v posamezni mrežasti kletki.

3.   Za dodelitev številk mrežastim kletkam se uporablja sistem enotnega številčenja, ki je sestavljen iz najmanj tričrkovne kode, ki označuje državo članico ribogojnice, tej kodi pa sledijo tri številke. Edinstvene številke mrežastih kletk so trajne in niso prenosljive z ene mrežaste kletke na drugo.

4.   Država članica, kateri je bilo poslano obvestilo o prenosu na podlagi odstavka 1, kapitanu ribiškega plovila ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kakor je primerno, dodeli in sporoči številko dovoljenja za vsako dejavnost prenosa. Številka dovoljenja vključuje tričrkovno kodo države članice, štiri številke, ki označujejo leto, in tri črke, ki označujejo odobreno (AUT) ali zavrnjeno dovoljenje (NEG), tem pa sledijo zaporedne številke.

5.   Država članica, kateri je bilo poslano obvestilo o prenosu na podlagi odstavka 1, prenos odobri ali zavrne odobritev prenosa v 48 urah po prejemu predhodnega obvestila o prenosu. Dejavnost prenosa se ne začne brez predhodno izdanega dovoljenja.

6.   Dovoljenje za prenos ne vpliva na potrditev dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo.

Člen 41

Zavrnitev dovoljenja za prenos in izpust modroplavutega tuna

1.   Država članica, kateri je bilo poslano predhodno obvestilo o prenosu na podlagi člena 40(1), zavrne odobritev prenosa, če ob prejemu predhodnega obvestila o prenosu meni, da:

| (a) | plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote; |
| --- | --- |

(a)

plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, ni imela zadostne kvote;

| (b) | plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočilo količine rib ali ni imelo dovoljenja za dajanje v mrežasto kletko za rejo; |
| --- | --- |

(b)

plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočilo količine rib ali ni imelo dovoljenja za dajanje v mrežasto kletko za rejo;

| (c) | plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali |
| --- | --- |

(c)

plovilo za ulov, za katero je navedeno, da je ulovilo ribe, ni imelo veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27, ali

| (d) | vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom VMS ali enakovredno napravo za sledenje. |
| --- | --- |

(d)

vlačilec, za katerega je navedeno, da je prejel prenos rib, ni registriran v evidenci ICCAT o drugih ribiških plovilih iz člena 26 ali ni opremljen s popolnoma delujočim sistemom VMS ali enakovredno napravo za sledenje.

2.   Če država članica, kateri je bilo poslano obvestilo o prenosu na podlagi člena 40(1), zavrne prenos, kapitanu plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavcu pasti ali ribogojnice, kot je ustrezno, nemudoma izda nalog za izpust, da ga obvesti, da prenos ni odobren, in od njega zahteva, naj ribe izpusti v morje v skladu s Prilogo XII.

3.   Vlačilec se v primeru tehnične okvare sistema VMS med prevozom v ribogojnico nadomesti z drugim vlačilcem s popolnoma delujočim sistemom VMS ali pa se takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 72 urah po tej tehnični okvari namesti ali uporabi nov operativni sistem VMS. Navedeni 72-urni rok se lahko izjemoma podaljša v primeru višje sile ali upravičenih operativnih omejitev. Tehnična okvara se nemudoma sporoči Komisiji, ta pa o tem obvesti sekretariat ICCAT. Kapitan ali kapitanov zastopnik od trenutka, ko je bila odkrita tehnična okvara, do njene odprave nadzornim organom države članice zastave z ustreznimi telekomunikacijskimi sredstvi vsake štiri ure sporoči posodobljene geografske koordinate ribiškega plovila.

Člen 42

ICCAT deklaracija o prenosu

1.   Kapitani plovil za ulov ali vlačilcev ali upravljavci ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolnijo ITD, ki je v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI, in jo pošljejo pristojni državi članici.

2.   Organi države članice, pristojne za ribiško plovilo, ribogojnico ali past, od koder prenos izvira, oštevilčijo obrazce ITD. Številka obrazca deklaracije vsebuje tričrkovno kodo države članice, ki ji sledijo štiri številke, ki označujejo leto, in tri zaporedne številke, ki jim sledijo tri črke „ITD“ (MS- 20**/xxx/ITD).

3.   Prenosu rib je priložena izvirna ITD. Plovilo za ulov ali past in vlačilci obdržijo izvod deklaracije.

4.   Kapitani plovil, ki izvajajo dejavnosti prenosa, poročajo o svojih dejavnostih v skladu s Prilogo II.

5.   Informacije v zvezi z mrtvimi ribami se evidentirajo v skladu s postopki iz Priloge XIII.

Člen 43

Spremljanje z videokamero

1.   Kapitan plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti zagotovi, da se prenos spremlja z videokamero v vodi, da se preveri število rib, ki se prenesejo. Snemanje z videokamero se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in postopki iz Priloge X.

2.   Kadar SCRS od Komisije zahteva kopije videoposnetkov, države članice navedene kopije predložijo Komisiji, ta pa jih posreduje SCRS.

Člen 44

Preverjanje, ki ga izvajajo regionalni opazovalci ICCAT, in izvajanje preiskav

1.   Regionalni opazovalci ICCAT na krovu plovila za ulov ali pasti iz člena 39 in Priloge VIII:

| (a) | evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo; |
| --- | --- |

(a)

evidentirajo opravljene dejavnosti prenosa in o njih poročajo;

| (b) | opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter |
| --- | --- |

(b)

opazujejo in ocenjujejo prenesene ulove ter

| (c) | preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in ITD iz člena 42. |
| --- | --- |

(c)

preverjajo vnose v predhodnem dovoljenju za prenos iz člena 40 in ITD iz člena 42.

2.   Kadar se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec, ustrezni nadzorni organi ali kapitan plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec pasti ali ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 % od števila primerkov modroplavutega tuna, pristojna država članica začne preiskavo. Taka preiskava se konča pred dajanjem v mrežasto kletko za rejo v ribogojnici in vsekakor v 96 urah po začetku preiskave, razen v primerih višje sile. Dokler niso znani izsledki preiskave, se dajanje v mrežasto kletko za rejo ne odobri, ustrezni oddelek BCD pa se ne potrdi.

3.   Kadar pa je kakovost videoposnetka preslaba ali ta ni dovolj jasen, da bi se prenesene količine lahko ocenile, lahko kapitan plovila ali upravljavec ribogojnice ali pasti od organov pristojne države članice zahteva dovoljenje za izvedbo nove dejavnosti prenosa in predložitev ustreznega videoposnetka regionalnemu opazovalcu. Če rezultati navedenega prostovoljnega kontrolnega prenosa niso zadovoljivi, pristojna država članica začne preiskavo. Če se po njej potrdi, da kakovost ali jasnost videoposnetka ni zadostna za oceno prenesenih količin, nadzorni organi pristojne države članice odredijo drugo dejavnost kontrolnega prenosa in ustrezni videoposnetek predložijo regionalnemu opazovalcu ICCAT. Novi prenosi se izvedejo kot kontrolni prenosi, dokler kakovost videoposnetka ni takšna, da omogoča oceno prenesenih količin.

4.   Regionalni opazovalci ICCAT brez poseganja v preverjanja, ki jih izvedejo inšpektorji, ITD podpišejo le, kadar so njihova opažanja v skladu z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT ter so informacije iz ITD skladne z njihovimi opažanji, vključujejo pa tudi videoposnetek, ki je v skladu z odstavki 1, 2 in 3. Opazovalci ICCAT preverijo tudi, da je bila ITD posredovana kapitanu vlačilca ali upravljavcu ribogojnice ali zastopniku pasti, kadar je to ustrezno. Če se opazovalci ICCAT ne strinjajo z ITD, v ITD in BCD navedejo svojo prisotnost ter razloge za nestrinjanje, pri čemer izrecno navedejo pravila ali postopke, ki se niso upoštevali.

5.   Kapitan plovila za ulov ali vlačilca ali upravljavec ribogojnice ali pasti po končani dejavnosti prenosa izpolni ITD in jo posreduje pristojni državi članici v skladu z obliko, določeno v Prilogi VI. Države članice ITD posredujejo Komisiji.

Člen 45

Izvedbeni akti

Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev operativnih postopkov za uporabo tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

Oddelek 7

Dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo

Člen 46

Dovoljenje za dajanje v mrežasto kletko za rejo in morebitna zavrnitev dovoljenja

1.   Pred začetkom dejavnosti dajanja v posamezno mrežasto kletko za rejo je mrežaste kletke za prenos prepovedano pritrjevati na dno v radiju 0,5 navtične milje od ribogojnic. V ta namen so v načrtih upravljanja gojenja iz člena 15 na voljo geografske koordinate, ki ustrezajo mnogokotniku, na katerem je ribogojnica.

2.   Država članica, pristojna za ribogojnico, pred vsako dejavnostjo dajanja v mrežasto kletko za rejo državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov ali past, ki je ulovila modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v mrežasto kletko za rejo, zaprosi za odobritev.

3.   Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v mrežasto kletko za rejo, če meni, da:

| (a) | plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(a)

plovilo za ulov ali past, ki je ulovila ribe, nima zadostne kvote za modroplavutega tuna;

| (b) | plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočilo količine rib ali |
| --- | --- |

(b)

plovilo za ulov ali past ni ustrezno sporočilo količine rib ali

| (c) | plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27. |
| --- | --- |

(c)

plovilo za ulov ali past, za katero je navedeno, da je ulovila ribe, nima veljavnega dovoljenja za ribolov modroplavutega tuna, izdanega v skladu s členom 27.

4.   Če država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, zavrne odobritev dajanja v mrežasto kletko za rejo:

| (a) | o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter |
| --- | --- |

(a)

o tem obvesti pristojni organ države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, ter

| (b) | od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje. |
| --- | --- |

(b)

od navedenega pristojnega organa zahteva, naj zaseže ulov in ribe izpusti v morje.

5.   Dajanje v mrežasto kletko za rejo se ne začne brez odobritve, ki jo v enem delovnem dnevu na zahtevo izda država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali past, ali država članica, pristojna za ribogojnico, če se s tem strinjajo organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovila za ulov ali past. Če organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za plovilo za ulov ali past, ne odgovorijo v enem delovnem dnevu, lahko pristojni organi države članice, pristojne za ribogojnico, odobrijo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo.

6.   Ribe se dajo v mrežaste kletke za rejo vsako leto pred 22. avgustom, razen če pristojni organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico, navedejo utemeljene razloge, vključno z višjo silo, ki jih predložijo skupaj s poročilom o dajanju v mrežasto kletko za rejo. Ribe se v mrežaste kletke za rejo nikakor ne dajo po 7. septembru vsakega leta.

Člen 47

Dokumentacija o ulovu modroplavutega tuna

1.   Državam članicam, pristojnim za ribogojnice, se prepove dajanje modroplavutega tuna, ki ga ne spremljajo dokumenti, ki jih ICCAT zahteva v okviru programa za dokumentacijo o ulovu iz Uredbe (EU) št. 640/2010, v mrežaste kletke za rejo. Dokumentacija mora biti točna in popolna, potrditi pa jo mora država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovila za ulov ali pasti.

2.   Države članice modroplavutega tuna ne namestijo v ribogojnice, ki jih ni odobrila država članica ali pogodbenica Konvencije ali ki niso navedene na seznamu ribogojnic ICCAT.

3.   Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da so ulovljeni modroplavuti tuni nameščeni v ločene mrežaste kletke ali nize mrežastih kletk in razdeljeni glede na izvorno državo članico zastave ali izvorno pogodbenico Konvencije. Če so modroplavuti tuni ulovljeni v okviru skupne ribolovne dejavnosti različnih držav članic, države članice, pristojne za ribogojnice, izjemoma zagotovijo, da so modroplavuti tuni nameščeni v ločene mrežaste kletke ali nize mrežastih kletk in razdeljeni na podlagi skupnih ribolovnih dejavnosti in leta ulova.

Člen 48

Inšpekcijski pregledi

Države članice, pristojne za ribogojnice, sprejmejo potrebne ukrepe za inšpekcijski pregled vsake dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo v ribogojnicah.

Člen 49

Spremljanje z videokamero

Države članice, pristojne za ribogojnice, zagotovijo, da njihovi nadzorni organi dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo spremljajo z videokamero v vodi. Za vsako dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo se posname en videoposnetek v skladu s postopki iz Priloge X.

Člen 50

Začetek in izvajanje preiskav

Kadar se ocene števila, ki jih podajo regionalni opazovalec ICCAT, ustrezni nadzorni organi držav članic in/ali upravljavec ribogojnice, razlikujejo za več kot 10 %, država članica, pristojna za ribogojnico, v sodelovanju z državo članico ali pogodbenico Konvencije, pristojno za plovilo za ulov in/ali past, začne preiskavo. Država članica, ki izvaja preiskave, lahko uporabi druge razpoložljive informacije, vključno z rezultati programov za dajanje v mrežasto kletko za rejo iz člena 51.

Člen 51

Ukrepi in programi za ocenjevanje števila in teže modroplavutega tuna, ki naj bi se dal v mrežasto kletko za rejo

1.   Države članice zagotovijo, da program, pri katerem se uporabljajo sistemi stereoskopskih kamer ali nadomestne metode, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti in točnosti, zajema 100 % vseh dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo, da se ocenita število in teža rib.

2.   Navedeni program se izvaja v skladu s postopki iz Priloge XI. Nadomestne metode se lahko uporabijo le, če jih ICCAT potrdi na svojem letnem zasedanju.

3.   Država članica, pristojna za ribogojnico, državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovila za ulov, in subjektu, ki izvaja regionalni program opazovanja v imenu ICCAT, sporoči rezultate programa.

4.   Ko za eno samo dejavnost ulova rezultati programa pokažejo, da se število posameznih primerkov modroplavutih tunov v mrežastih kletkah za več kot 10 % razlikuje od količin iz poročil o ulovu in/ali prenosu, država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, začne preiskavo, da bi ugotovila točno težo ulova, ki se v skladu z odstavkom 9 odšteje od nacionalne kvote za modroplavutega tuna.

5.   Ko država članica ali pogodbenica Konvencije, pristojna za plovilo za ulov ali past, začne preiskavo, država članica, pristojna za ribogojnico, v celoti sodeluje in sporoči preiskujoči državi članici ali pogodbenici Konvencije vse zahtevane dodatne informacije, tudi rezultate analize zadevnih videoposnetkov, ter o tem nemudoma obvesti Komisijo.

6.   Pristojni organi držav članic, tudi tistih, katerih plovila so sodelovala pri prevozu rib, dejavno sodelujejo in izmenjujejo vse informacije in dokumentacijo, ki so jim na voljo.

7.   Pristojni organ države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, preiskavo zaključi v enem mesecu, potem ko pristojni organ države članice, pristojne za ribogojnico, sporoči rezultate o dajanju v mrežasto kletko za rejo.

8.   Če se število modroplavutega tuna iz poročil o ulovu z zadevnim plovilom ali pastjo za več kot 10 % razlikuje od števila, ki ga pristojni organ države članice, pristojne za plovila za ulov ali past, ugotovi med preiskavo, to pomeni morebitno neskladnost zadevnega plovila ali pasti.

9.   Kadar se s preiskavo ugotovi, da posamezni primerki modroplavutega tuna manjkajo, se teža manjkajočih rib odšteje od kvote države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, pri čemer se povprečna teža posameznih rib ob dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki jo sporoči pristojni organ države članice, pristojne za ribogojnico, pomnoži s količino modroplavutega tuna v ulovu, ki jo pristojni organ države članice, pristojne za ribiško plovilo ali past, ugotovi med preiskavo z analizo videoposnetka prvega prenosa.

10.   Ne glede na odstavek 9 se lahko pristojni organi države članice, pristojne za plovilo za ulov ali past, in Komisija po posvetovanju s pristojnimi organi države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojnimi za ribiško plovilo, ki je sodelovalo pri prevozu rib v namembno ribogojnico, odločijo, da od nacionalne kvote ne odštejejo rib, za katere je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so bile izgubljene, če je upravljavec ustrezno dokumentiral izgube kot višjo silo in so bile ustrezne informacije takoj po dogodku sporočene pristojnemu organu države članice, pristojne za upravljavca, in Komisiji, pri čemer zaradi izgub ni prišlo do nikakršne znane umrljivosti.

11.   Država članica, pristojna za plovilo za ulov ali past, izda nalog za izpust v skladu s postopki iz Priloge XII za količine v mrežastih kletkah, ki presegajo količine, za katere je bilo prijavljeno, da so ulovljene in prenesene, če:

| (a) | se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali |
| --- | --- |

(a)

se preiskava iz odstavka 4 ne konča v 10 delovnih dneh od poročanja o rezultatih programa za eno samo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo ali vseh dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti ali

| (b) | rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena. |
| --- | --- |

(b)

rezultat preiskave kaže, da število in/ali povprečna teža modroplavutega tuna presegata število ali težo modroplavutega tuna, katerega ulov in prenos sta bila prijavljena.

Presežek se izpusti v prisotnosti nadzornih organov.

12.   Rezultati programa se uporabijo za odločitev, ali so potrebni izpusti, deklaracije o dajanju v mrežasto kletko za rejo in ustrezni oddelki BCD pa se ustrezno izpolnijo. Ko je odrejen izpust, upravljavec ribogojnice zahteva prisotnost nacionalnega nadzornega organa in regionalnega opazovalca ICCAT za spremljanje izpusta.

13.   Države članice Komisiji rezultate programa predložijo vsako leto do 1. septembra. V primeru višje sile pri dajanju v mrežasto kletko za rejo države članice pošljejo te rezultate vsako leto pred 12. septembrom. Komisija navedene informacije vsako leto do 15. septembra posreduje v oceno SCRS.

14.   Prenos živega modroplavutega tuna se iz ene mrežaste kletke za rejo v drugo ne opravi brez dovoljenja in prisotnosti nadzornih organov države članice ali pogodbenice Konvencije, pristojne za ribogojnico. Vsak prenos se evidentira, da se nadzoruje število primerkov. Nacionalni nadzorni organi spremljajo navedene prenose in zagotovijo, da se vsak prenos znotraj ribogojnice evidentira v sistemu eBCD.

Člen 52

Deklaracija o dajanju v mrežasto kletko za rejo in poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo

1.   V 72 urah po koncu vsake dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo upravljavec ribogojnice pristojnemu organu predloži deklaracijo o dajanju v mrežasto kletko za rejo v skladu s Prilogo XIV.

2.   Poleg deklaracije o dajanju v mrežasto kletko za rejo iz odstavka 1 država članica, pristojna za ribogojnico, v enem tednu po zaključku dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo predloži državi članici ali pogodbenici Konvencije, katere plovila ali pasti so ulovila modroplavutega tuna, in Komisiji poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki vsebuje elemente iz oddelka B Priloge XI. Komisija navedene informacije posreduje sekretariatu ICCAT.

3.   Za namen odstavka 2 se dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo ne šteje za dokončano, dokler ni zaključena vsaka začeta preiskava in dokler niso končane vse dejavnosti izpusta, ki so bile odrejene.

Člen 53

Prenosi v ribogojnici in naključne kontrole

1.   Država članica, pristojna za ribogojnico, vzpostavi sistem sledljivosti, vključno s snemanjem prenosov znotraj ribogojnice z videokamero.

2.   Nadzorni organi države članice, pristojne za ribogojnico, na podlagi analize tveganja izvajajo naključne kontrole modroplavutega tuna, ki se goji v mrežastih kletkah za rejo, med zaključkom dejavnosti dajanja v mrežaste kletke za rejo v enem letu in prvim dajanjem v mrežaste kletke za rejo v naslednjem letu.

3.   Za namene odstavka 2 država članica, pristojna za ribogojnico, določi najmanjši delež rib, ki ga je treba nadzirati. Navedeni delež se določi v letnem načrtu inšpekcijskih pregledov iz člena 14. Vsaka država članica Komisiji sporoči rezultate naključnih kontrol, ki se izvedejo vsako leto. Komisija navedene rezultate sekretariatu ICCAT posreduje aprila tistega leta, ki sledi obdobju zadevne kvote.

Člen 54

Dostop do videoposnetkov in zahteve v zvezi z njimi

1.   Država članica, pristojna za ribogojnico, zagotovi, da se videoposnetki iz členov 49 in 51 na zahtevo dajo na voljo nacionalnim inšpektorjem, kot tudi regionalnim inšpektorjem in inšpektorjem ICCAT ter ICCAT in nacionalnim opazovalcem.

2.   Država članica, pristojna za ribogojnico, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preprečitev kakršne koli nadomestitve, montaže ali prirejanja izvirnega videoposnetka.

Člen 55

Letno poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo

Države članice, za katere velja obveznost predložitve deklaracij in poročil o dajanju v mrežasto kletko za rejo na podlagi člena 52, Komisiji vsako leto do 31. julija predložijo poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo za prejšnje leto. Komisija posreduje navedene informacije sekretariatu ICCAT vsako leto pred 31. avgustom. Poročilo vsebuje naslednje informacije:

| (a) | skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v mrežastih kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do mrežastih kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti; |
| --- | --- |

(a)

skupno količino modroplavutega tuna, ki se v ribogojnici goji v mrežastih kletkah, vključno z izgubo, navedeno v številu in teži, med prevozom do mrežastih kletk v ribogojnici, ki so ga izvedla ribiška plovila in pasti;

| (b) | seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti; |
| --- | --- |

(b)

seznam plovil, ki lovijo, zagotavljajo ali prevažajo modroplavutega tuna za namene gojenja (ime plovila, zastava, številka dovoljenja, vrsta orodja), in pasti;

| (c) | rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, kot tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.
  V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v mrežastih kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 primerkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v mrežasti kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med izlovom v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim izlovom in zajema vse mrežaste kletke; |
| --- | --- |

(c)

rezultate programa vzorčenja za oceno količine ulovljenega modroplavutega tuna po velikosti, kot tudi datum, uro in območje ulova ter uporabljeni način ribolova za izboljšanje statistike za namene ocenjevanja staležev.

V skladu s programom vzorčenja je treba velikost (dolžino ali težo) v mrežastih kletkah vzorčiti na enem vzorcu (= 100 primerkov) za vsakih 100 ton živih rib ali na vzorcu, ki ga sestavlja 10 % skupnega števila rib v mrežasti kletki. Vzorci velikosti se vzamejo med izlovom v ribogojnici in med mrtvimi ribami med prevozom v skladu s smernicami ICCAT za predložitev podatkov in informacij. Za ribe, ki se gojijo več kot eno leto, se oblikujejo druge dodatne metodologije vzorčenja. Vzorčenje se izvede med vsakim izlovom in zajema vse mrežaste kletke;

| (d) | količine modroplavutega tuna, danega v mrežasto kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije se predložijo po posameznih ribogojnicah; |
| --- | --- |

(d)

količine modroplavutega tuna, danega v mrežasto kletko, oceno rasti in smrtnosti v ujetništvu ter prodane količine v tonah. Te informacije se predložijo po posameznih ribogojnicah;

| (e) | količine modroplavutega tuna, danega v mrežaste kletke za rejo v prejšnjem letu, in |
| --- | --- |

(e)

količine modroplavutega tuna, danega v mrežaste kletke za rejo v prejšnjem letu, in

| (f) | količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu. |
| --- | --- |

(f)

količine, razčlenjene po njihovem izvoru, ki so se tržile v prejšnjem letu.

Člen 56

Izvedbeni akti

Komisija lahko sprejme izvedbene akte za določitev postopkov za uporabo določb tega oddelka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68.

Oddelek 8

Spremljanje in nadzor

Člen 57

Sistem za spremljanje plovil

1.   Države članice zastave z odstopanjem od člena 9(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 za svoja ribiška plovila s skupno dolžino 12 metrov ali več uvedejo sistem VMS v skladu s Prilogo XV.

2.   Ribiška plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov, ki so vključena v seznam plovil iz člena 26(1), točka (a) ali (b), začnejo ICCAT posredovati podatke sistema VMS vsaj 5 dni pred začetkom veljavnosti svojega dovoljenja in nadaljujejo posredovanje teh podatkov vsaj 5 dni po izteku veljavnosti svojega dovoljenja, razen če je bil Komisiji predhodno poslan zahtevek za umik plovila iz evidence plovil ICCAT.

3.   Kapitan ali kapitanov zastopnik za namene nadzora zagotovi, da se prenos podatkov sistema VMS s plovil za ulov z dovoljenjem za dejavni ribolov modroplavutega tuna ne prekine, ko so plovila v pristanišču, razen če je ob vplutju v pristanišče in izplutju iz njega na voljo signalizacijski sistem.

4.   Države članice zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva Komisiji in organu, ki ga ta določi, v realnem času in v obliki „https data feed“ posredujejo sporočila sistema VMS, ki jih dobijo od ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo. Komisija navedena sporočila posreduje sekretariatu ICCAT.

5.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se sporočila sistema VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo vsaj vsaki dve uri; |
| --- | --- |

(a)

se sporočila sistema VMS, prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo vsaj vsaki dve uri;

| (b) | se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, na podlagi člena 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva; |
| --- | --- |

(b)

se v primeru tehnične okvare sistema VMS nadomestna sporočila, na podlagi člena 25(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011 prejeta z ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, Komisiji posredujejo v 24 urah po tem, ko jih prejmejo njihovi centri za spremljanje ribištva;

| (c) | so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje; |
| --- | --- |

(c)

so sporočila, posredovana Komisiji, oštevilčena z zaporednimi številkami (s posebno identifikacijsko številko), da se prepreči podvajanje;

| (d) | so sporočila, posredovana Komisiji, v skladu s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011. |
| --- | --- |

(d)

so sporočila, posredovana Komisiji, v skladu s členom 24(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

6.   Vsaka država članica zagotovi, da se vsa sporočila, ki so na voljo njenim inšpekcijskim plovilom, obravnavajo zaupno in se uporabljajo samo za inšpekcijske preglede na morju.

Oddelek 9

Inšpekcijski pregledi in izvrševanje

Člen 58

Program ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor

1.   Dejavnosti skupnega mednarodnega inšpekcijskega nadzora se izvajajo v skladu s programom ICCAT za skupni mednarodni inšpekcijski nadzor (v nadaljnjem besedilu: program ICCAT) za mednarodni nadzor zunaj voda v nacionalni pristojnosti, določenim v Prilogi IX k tej uredbi.

2.   Države članice, katerih ribiška plovila imajo dovoljenje za ribolov modroplavutega tuna, določijo inšpektorje in izvajajo inšpekcijske preglede na morju v skladu s programom ICCAT.

3.   Kadar dejavnosti ribolova modroplavutega tuna na območju Konvencije kadar koli izvaja več kot 15 ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice, zadevna država članica na podlagi ocene tveganja napoti inšpekcijsko plovilo za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora na morju na območje Konvencije za celotno obdobje, ko so na njem navedena plovila. Navedena obveznost se šteje za izpolnjeno, kadar države članice sodelujejo pri napotitvi inšpekcijskega plovila ali kadar se na območje Konvencije napoti inšpekcijsko plovilo Unije.

4.   Komisija ali organ, ki ga določi, lahko programu ICCAT dodeli inšpektorje Unije.

5.   Za namene odstavka 3 Komisija ali organ, ki ga določi, usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov za Unijo. Komisija lahko v sodelovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje skupne programe inšpekcijskih pregledov, ki bodo Uniji omogočili, da izpolni obveznosti iz programa ICCAT. Države članice, katerih ribiška plovila izvajajo ribolov modroplavutega tuna, sprejmejo ukrepe, potrebne za lažje izvajanje navedenih programov, zlasti v zvezi s potrebnimi človeškimi in materialnimi viri ter obdobji in geografskimi območji uporabe teh virov.

6.   Države članice Komisiji vsako leto do 1. aprila sporočijo imena inšpektorjev in inšpekcijskih plovil, ki jih nameravajo med letom dodeliti programu ICCAT. Na podlagi navedenih informacij Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje načrt za sodelovanje Unije v programu ICCAT za vsako posamezno leto ter ga pošlje sekretariatu ICCAT in državam članicam.

Člen 59

Inšpekcijski pregledi v primeru kršitev

Država članica zastave zagotovi, da se fizični inšpekcijski pregled ribiškega plovila, ki pluje pod njeno zastavo, v njenih pristaniščih izvede pod njenim nadzorom ali da ga, kadar plovilo ni v njenih pristaniščih, izvede inšpektor, ki ga je imenovala, če:

| (a) | ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali |
| --- | --- |

(a)

ribiško plovilo ni izpolnilo zahtev glede evidentiranja in poročanja iz členov 31 in 32 ali

| (b) | je ribiško plovilo kršilo to uredbo ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

je ribiško plovilo kršilo to uredbo ali storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 60

Navzkrižno preverjanje

1.   Vsaka država članica v skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009 preveri informacije in pravočasno predložitev poročil o inšpekcijskih pregledih in poročil opazovalcev, podatkov sistema VMS in, kadar je ustrezno, eBCD, ladijskih dnevnikov svojih ribiških plovil, dokumentov o prenosu in pretovarjanju ter dokumentov o ulovu.

2.   Vsaka država članica navzkrižno preveri vsa iztovarjanja, vsa pretovarjanja ali dajanja v mrežasto kletko za rejo, kar zadeva količino rib po vrstah, evidentirano v ladijskem dnevniku ribiških plovil, ali količino rib po vrstah, evidentirano v deklaraciji o pretovarjanju, in količino, evidentirano v deklaraciji o iztovarjanju ali deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko za rejo in katerem koli drugem ustreznem dokumentu, kot so računi ali potrdila o prodaji.

Oddelek 10

Izvrševanje

Člen 61

Izvrševanje

Država članica, pristojna za ribogojnico modroplavutih tunov, brez poseganja v člene 89, 90 in 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in zlasti dolžnost držav članic, da sprejmejo ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribiškim plovilom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v zvezi z ribogojnico, kadar je bilo v skladu z nacionalnim pravom ugotovljeno, da ribogojnica ne ravna v skladu s členi 46 do 56 te uredbe. Ukrepi lahko v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje vključujejo zlasti začasni preklic ali odvzem dovoljenja, naložitev denarnih kazni ali oboje, odvisno od teže kršitve. Države članice o vsakem začasnem preklicu ali odvzemu dovoljenja obvestijo Komisijo, ki o tem uradno obvesti sekretariat ICCAT, da se ustrezno spremeni „evidenca objektov za gojenje modroplavutega tuna“.

POGLAVJE VI

Trženje

Člen 62

Ukrepi za trženje

1.   Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21) so v Uniji prepovedani trgovina, iztovarjanje, uvoz, izvoz, dajanje v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna, ki mu ni priložena točna, popolna in potrjena dokumentacija, kot je zahtevana na podlagi te uredbe ali drugih pravnih aktov Unije o izvajanju predpisov ICCAT o programu za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna.

2.   V Uniji so trgovina, uvoz, iztovarjanje, dajanje v mrežaste kletke za pitanje ali gojenje, predelava, izvoz, ponovni izvoz in pretovarjanje modroplavutega tuna prepovedani, kadar:

| (a) | modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali |
| --- | --- |

(a)

modroplavutega tuna ulovijo ribiška plovila ali pasti države zastave, ki nima določene kvote ali omejitve ulova modroplavutega tuna v skladu s pogoji ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ali

| (b) | modroplavutega tuna ulovi plovilo za ulov ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane. |
| --- | --- |

(b)

modroplavutega tuna ulovi plovilo za ulov ali past, katere individualna kvota je bila ob ulovu izčrpana oziroma so bile takrat ribolovne možnosti njene države izčrpane.

3.   Brez poseganja v uredbi (ES) št. 1224/2009 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbo (EU) št. 1379/2013 so v Uniji prepovedani trgovina, uvoz, iztovarjanje, predelava in izvoz modroplavutega tuna iz ribogojnic za pitanje ali ribogojnic za gojenje, ki ne ravnajo skladno z uredbami iz odstavka 1.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 63

Ocena

Države članice Komisiji na njeno zahtevo brez odlašanja predložijo podrobno poročilo o izvajanju te uredbe. Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, vsako leto do datuma, ki ga določi ICCAT, sekretariatu ICCAT predloži podrobno poročilo o izvajanju Priporočila ICCAT 19-04.

Člen 64

Financiranje

Za namene Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (22) se za to uredbo šteje, da je večletni načrt v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

22

Člen 65

Zaupnost

Podatki, zbrani in izmenjani na podlagi te uredbe, se obravnavajo v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti na podlagi členov 112 in 113 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 66

Postopek za spremembe

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 v zvezi s spremembami te uredbe zaradi prilagoditve ukrepom, ki jih sprejme ICCAT ter Unijo in njene države članice zavezujejo v zvezi z:

| (a) | odstopanji od prepovedi na podlagi člena 8 o prenosu neporabljenih kvot; |
| --- | --- |

(a)

odstopanji od prepovedi na podlagi člena 8 o prenosu neporabljenih kvot;

| (b) | roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(13), člena 52(2), člena 55, člena 57(5), točka (b), in člena 58(6); |
| --- | --- |

(b)

roki za sporočanje informacij iz člena 24(4), člena 26(1), člena 29(1), člena 32(2) in (3), člena 35(5) in (6), člena 36, člena 41(3), člena 44(2), člena 51(13), člena 52(2), člena 55, člena 57(5), točka (b), in člena 58(6);

| (c) | obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4); |
| --- | --- |

(c)

obdobji za ribolovne sezone, kakor je določeno v členu 17(1) in (4);

| (d) | najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja iz člena 19(1) in (2) ter člena 20(1); |
| --- | --- |

(d)

najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja iz člena 19(1) in (2) ter člena 20(1);

| (e) | deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(8); |
| --- | --- |

(e)

deleži in referenčnimi parametri iz člena 13, člena 15(3) in (4), člena 20(1), člena 21(2), člena 38(1), člena 44(2), člena 50 in člena 51(8);

| (f) | informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55; |
| --- | --- |

(f)

informacijami, ki jih je treba predložiti Komisiji, iz člena 11(1), člena 24(1), člena 25(3), člena 29(1), člena 30(4), člena 34(2), člena 40(1) in člena 55;

| (g) | nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5); |
| --- | --- |

(g)

nalogami nacionalnih opazovalcev in regionalnih opazovalcev ICCAT, kakor so določene v členu 38(2) oziroma členu 39(5);

| (h) | razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1); |
| --- | --- |

(h)

razlogi za zavrnitev dovoljenja za prenos iz člena 41(1);

| (i) | razlogi za zaseg ulova in odreditev izpusta rib iz člena 46(4); |
| --- | --- |

(i)

razlogi za zaseg ulova in odreditev izpusta rib iz člena 46(4);

| (j) | številom plovil iz člena 58(3); |
| --- | --- |

(j)

številom plovil iz člena 58(3);

| (k) | prilogami I do XV. |
| --- | --- |

(k)

prilogami I do XV.

2.   Vse spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 1, se strogo omejijo na prenos sprememb in/ali dopolnitev zadevnih priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Unijo.

Člen 67

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 66 se prenese na Komisijo za obdobje pet let od 17. oktobra 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 66 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 66, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu ali Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 68

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 69

Spremembe Uredbe (ES) št. 1936/2001

Uredba (ES) št. 1936/2001 se spremeni:

| (a) | člen 3, točke (g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo; |
| --- | --- |

(a)

člen 3, točke (g) do (j), členi 4a, 4b in 4c ter Priloga Ia se črtajo;

| (b) | v Prilogi I se črta alinea „Modroplavuti tun: Thunnus thynnus“; |
| --- | --- |

(b)

v Prilogi I se črta alinea „Modroplavuti tun: Thunnus thynnus“;

Thunnus thynnus

| (c) | v Prilogi II se črta vrstica „Thunnus thynnus: Modroplavuti tun”.. |
| --- | --- |

(c)

v Prilogi II se črta vrstica „Thunnus thynnus: Modroplavuti tun”..

Thunnus thynnus

Člen 70

Sprememba Uredbe (EU) 2017/2107

V Uredbi (EU) 2017/2107 se črta člen 43.

Člen 71

Sprememba Uredbe (EU) 2019/833

V Uredbi (EU) 2019/833 se črta člen 53.

Člen 72

Razveljavitev

1.   Uredba (EU) 2016/1627 se razveljavi.

2.   Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanja na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XVI k tej uredbi.

Člen 73

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. septembra 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  UL C 232, 14.7.2020, str. 36.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 26. junija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

3

(4)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

4

(5)  Mednarodna konvencija za ohranitev tunov v Atlantiku (UL L 162, 18.6.1986, str. 34).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23).

10

(11)  Uredba (EU) št. 640/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 (UL L 194, 24.7.2010, str. 1).

11

Thunnus thynnus

(12)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

13

(14)  Uredba (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 1936/2001, (ES) št. 1984/2003 in (ES) št. 520/2007 (UL L 315, 30.11.2017, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) 2019/1154 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o večletnem načrtu za obnovo staleža sredozemske mečarice ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbe (EU) 2017/2107 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 12.7.2019, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 1936/2001 z dne 27. septembra 2001 o nadzornih ukrepih za ribolov določenih staležev izrazito selivskih vrst rib (UL L 263, 3.10.2001, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81).

18

(19)  Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

19

(20)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/218 z dne 6. februarja 2017 o registru ribiške flote Unije (UL L 34, 9.2.2017, str. 9).

20

(21)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

21

(22)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

22

---

PRILOGA I

POSEBNI POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA ZA ULOV, KI LOVIJO NA PODLAGI ČLENA 19

1.

| (a) | največje število njenih plovil za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna, na število plovil, ki so leta 2006 izvajala usmerjeni ribolov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(a)

največje število njenih plovil za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna, na število plovil, ki so leta 2006 izvajala usmerjeni ribolov modroplavutega tuna;

| (b) | največje število njene flote za obrtniški ribolov, za katero je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Sredozemskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(b)

največje število njene flote za obrtniški ribolov, za katero je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Sredozemskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna;

| (c) | največje število njenih plovil za ulov, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

(c)

največje število njenih plovil za ulov, za katera je bil odobren dejavni ribolov modroplavutega tuna v Jadranskem morju, na število plovil, ki so leta 2008 izvajala ribolov modroplavutega tuna.

Vsaka država članica dodeli posamezne kvote zadevnim plovilom.

2.

| — | največ 7 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za prevoz vabe in plovila, ki lovijo s panulo. V primeru Francije lahko plovila s skupno dolžino manj kot 17 metrov, ki plujejo pod zastavo Francije in delujejo v Biskajskem zalivu, ulovijo največ 100 ton modroplavutega tuna s težo vsaj 6,4 kg ali dolžino vsaj 70 cm od razcepa repne plavuti; |
| --- | --- |

—

največ 7 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za prevoz vabe in plovila, ki lovijo s panulo. V primeru Francije lahko plovila s skupno dolžino manj kot 17 metrov, ki plujejo pod zastavo Francije in delujejo v Biskajskem zalivu, ulovijo največ 100 ton modroplavutega tuna s težo vsaj 6,4 kg ali dolžino vsaj 70 cm od razcepa repne plavuti;

| — | največ 2 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoje obalne obrtniške ribiče, ki lovijo sveže ribe v Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

—

največ 2 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoje obalne obrtniške ribiče, ki lovijo sveže ribe v Sredozemskem morju.

| — | največ 90 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za ulov v Jadranskem morju za gojenje. |
| --- | --- |

—

največ 90 % svoje kvote za modroplavutega tuna med svoja plovila za ulov v Jadranskem morju za gojenje.

3.

Hrvaška lahko za največ 7 % teže primerkov modroplavutega tuna, ki ga v Jadranskem morju z namenom gojenja ulovijo plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, uporabi najmanjšo težo 6,4 kg ali 66 cm od razcepa repne plavuti.

4.

| — | oznaka se pritrdi na rep vsakega modroplavutega tuna nemudoma po raztovarjanju, |
| --- | --- |

—

oznaka se pritrdi na rep vsakega modroplavutega tuna nemudoma po raztovarjanju,

| — | vsaka oznaka na repu ima enotno identifikacijsko številko, ki se navede v dokumentih o ulovu modroplavutega tuna ter je čitljivo in neizbrisno zapisana na zunanji strani katere koli embalaže za tuna. |
| --- | --- |

—

vsaka oznaka na repu ima enotno identifikacijsko številko, ki se navede v dokumentih o ulovu modroplavutega tuna ter je čitljivo in neizbrisno zapisana na zunanji strani katere koli embalaže za tuna.

---

PRILOGA II

ZAHTEVE V ZVEZI Z LADIJSKIMI DNEVNIKI

A.   PLOVILA ZA ULOV

Minimalne specifikacije za ribolovne ladijske dnevnike:

| 1. | Posamezni listi ladijskega dnevnika so oštevilčeni. |
| --- | --- |

1.

Posamezni listi ladijskega dnevnika so oštevilčeni.

| 2. | Ladijski dnevnik se izpolni vsak dan (polnoč) ali pred prihodom v pristanišče. |
| --- | --- |

2.

Ladijski dnevnik se izpolni vsak dan (polnoč) ali pred prihodom v pristanišče.

| 3. | V primeru inšpekcijskih pregledov na morju je ladijski dnevnik izpolnjen. |
| --- | --- |

3.

V primeru inšpekcijskih pregledov na morju je ladijski dnevnik izpolnjen.

| 4. | En izvod posameznega lista ostane pritrjen v ladijskem dnevniku. |
| --- | --- |

4.

En izvod posameznega lista ostane pritrjen v ladijskem dnevniku.

| 5. | Na krovu se hrani ladijski dnevnik, ki zajema dejavnosti v enem letu. |
| --- | --- |

5.

Na krovu se hrani ladijski dnevnik, ki zajema dejavnosti v enem letu.

Minimalne standardne informacije v ribolovnih ladijskih dnevnikih:

| 1. | Ime in naslov kapitana. |
| --- | --- |

1.

Ime in naslov kapitana.

| 2. | Datumi in pristanišča odhoda, datumi in pristanišča prihoda. |
| --- | --- |

2.

Datumi in pristanišča odhoda, datumi in pristanišča prihoda.

| 3. | Ime plovila, registrska številka, številka ICCAT, mednarodni radijski klicni znak in številka IMO (če je na voljo). |
| --- | --- |

3.

Ime plovila, registrska številka, številka ICCAT, mednarodni radijski klicni znak in številka IMO (če je na voljo).

| 4. | Ribolovno orodje:






  (a) | koda FAO vrste plovila; |
| --- | --- | --- |

4.

Ribolovno orodje:

(a)

koda FAO vrste plovila;

| (b) | mere (npr. dolžina, velikost mrežnih očes, število trnkov). |
| --- | --- |

(b)

mere (npr. dolžina, velikost mrežnih očes, število trnkov).

| 5. | Dejavnosti na morju z (najmanj) enim parangalom na dan potovanja z določitvijo:






  (a) | dejavnosti (npr. ribolov, termična obdelava s paro); |
| --- | --- | --- |

5.

Dejavnosti na morju z (najmanj) enim parangalom na dan potovanja z določitvijo:

(a)

dejavnosti (npr. ribolov, termična obdelava s paro);

| (b) | lokacije: točne dnevne lokacije (v stopinjah in minutah), zabeležene za vsako ribolovno dejavnost, ali lokacija opoldne, če se tega dne ribolov ni izvajal; |
| --- | --- |

(b)

lokacije: točne dnevne lokacije (v stopinjah in minutah), zabeležene za vsako ribolovno dejavnost, ali lokacija opoldne, če se tega dne ribolov ni izvajal;

| (c) | evidence ulova, vključno s:






  — | kodo FAO, |
| --- | --- | --- |

(c)

evidence ulova, vključno s:

—

kodo FAO,

| — | zaokroženo težo (RWT) v kg na dan, |
| --- | --- |

—

zaokroženo težo (RWT) v kg na dan,

| — | številom kosov na dan. |
| --- | --- |

—

številom kosov na dan.

Za plovila z zapornimi plavaricami se navedeni podatki zabeležijo za vsako ribolovno dejavnost, vključno z ničelnim ulovom.

| 6. | Podpis kapitana. |
| --- | --- |

6.

Podpis kapitana.

| 7. | Načini tehtanja: ocena, tehtanje na krovu. |
| --- | --- |

7.

Načini tehtanja: ocena, tehtanje na krovu.

| 8. | Ladijski dnevnik se vodi v ekvivalentu žive teže rib in navaja pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo za oceno. |
| --- | --- |

8.

Ladijski dnevnik se vodi v ekvivalentu žive teže rib in navaja pretvorbene faktorje, ki se uporabljajo za oceno.

Osnovni podatki v ribolovnih ladijskih dnevnikih za iztovarjanje ali pretovarjanje:

| 1. | Datumi in pristanišče iztovarjanja ali pretovarjanja. |
| --- | --- |

1.

Datumi in pristanišče iztovarjanja ali pretovarjanja.

| 2. | Proizvodi:






  (a) | vrste in predstavitev s kodo FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Proizvodi:

(a)

vrste in predstavitev s kodo FAO;

| (b) | število rib ali zabojev in količina v kg. |
| --- | --- |

(b)

število rib ali zabojev in količina v kg.

| 3. | Podpis kapitana ali zastopnika plovila. |
| --- | --- |

3.

Podpis kapitana ali zastopnika plovila.

| 4. | Za pretovarjanje: ime, zastava in številka ICCAT prejemnega plovila. |
| --- | --- |

4.

Za pretovarjanje: ime, zastava in številka ICCAT prejemnega plovila.

Osnovni podatki v ribolovnih ladijskih dnevnikih za prenos v mrežaste kletke:

| 1. | Datum, čas in lokacija (zemljepisna širina/dolžina) prenosa. |
| --- | --- |

1.

Datum, čas in lokacija (zemljepisna širina/dolžina) prenosa.

| 2. | Proizvodi:






  (a) | identifikacija vrst s kodo FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Proizvodi:

(a)

identifikacija vrst s kodo FAO;

| (b) | število rib in količina v kg, prenesena v mrežaste kletke. |
| --- | --- |

(b)

število rib in količina v kg, prenesena v mrežaste kletke.

| 3. | Ime, zastava in številka ICCAT vlačilca. |
| --- | --- |

3.

Ime, zastava in številka ICCAT vlačilca.

| 4. | Ime in številka ICCAT namembne ribogojnice. |
| --- | --- |

4.

Ime in številka ICCAT namembne ribogojnice.

| 5. | V primeru skupne ribolovne dejavnosti kapitani poleg podatkov iz točk 1 do 4 v ladijski dnevnik zabeležijo:






  (a) | za plovilo za ulov, ki prenaša ribe v mrežaste kletke:






  — | količino ulova, prenesenega na krov, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V primeru skupne ribolovne dejavnosti kapitani poleg podatkov iz točk 1 do 4 v ladijski dnevnik zabeležijo:

(a)

za plovilo za ulov, ki prenaša ribe v mrežaste kletke:

—

količino ulova, prenesenega na krov,

| — | količino ulova, ki se všteje v njegovo individualno kvoto, |
| --- | --- |

—

količino ulova, ki se všteje v njegovo individualno kvoto,

| — | imena drugih plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti; |
| --- | --- |

—

imena drugih plovil, ki sodelujejo pri skupni ribolovni dejavnosti;

| (b) | za druga plovila za ulov pri isti skupni ribolovni dejavnosti, ki niso vključena v prenos rib:






  — | ime, mednarodni radijski klicni znak in številko ICCAT navedenih plovil, |
| --- | --- | --- |

(b)

za druga plovila za ulov pri isti skupni ribolovni dejavnosti, ki niso vključena v prenos rib:

—

ime, mednarodni radijski klicni znak in številko ICCAT navedenih plovil,

| — | da ulov ni bil prenesen na krov ali v mrežaste kletke, |
| --- | --- |

—

da ulov ni bil prenesen na krov ali v mrežaste kletke,

| — | količino ulova, ki se všteje v njihove individualne kvote, |
| --- | --- |

—

količino ulova, ki se všteje v njihove individualne kvote,

| — | ime in številko ICCAT plovila za ulov iz točke (a). |
| --- | --- |

—

ime in številko ICCAT plovila za ulov iz točke (a).

B.   VLAČILCI

| 1. | Kapitan vlačilca v dnevni ladijski dnevnik zabeleži datum, čas in lokacijo prenosa, prenesene količine (število rib in količino v kg), številko mrežaste kletke, ime, zastavo in številko ICCAT plovila za ulov, ime in številko ICCAT drugih udeleženih plovil, namembno ribogojnico in njeno številko ICCAT ter številko ITD. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabeležijo se tudi nadaljnji prenosi na pomožna plovila ali druge vlačilce, vključno z informacijami iz točke 1 ter imenom, zastavo in številko ICCAT pomožnega plovila ali vlačilca in številko ITD. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh prenosih, ki se izvajajo v ribolovni sezoni. Hrani se na krovu in je vedno dostopen za namene nadzora. |
| --- | --- |

3.

C.   POMOŽNA PLOVILA

| 1. | Kapitan pomožnega plovila v ladijski dnevnik dnevno beleži dejavnosti, vključno z datumom, časom in lokacijami, količinami modroplavutega tuna, prenesenimi na krov, ter imenom ribiškega plovila ali ribogojnice, s katero kapitan pomožnega plovila sodeluje, ali pasti, ki jo uporablja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh dejavnostih, ki se izvajajo v ribolovni sezoni. Hrani se na krovu in je vedno dostopen za namene nadzora. |
| --- | --- |

2.

D.   PLOVILA ZA PREDELAVO

| 1. | Kapitan plovila za predelavo v dnevni ladijski dnevnik zabeleži datum, čas in lokacijo dejavnosti in pretovorjene količine ter, kadar je primerno, število in težo modroplavutega tuna iz ribogojnic, pasti ali plovil za ulov. Kapitan zabeleži tudi imena in številke ICCAT navedenih ribogojnic, pasti ali plovil za ulov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kapitan plovila za predelavo vodi dnevni ladijski dnevnik o predelavi, v katerega zabeleži zaokroženo težo in število prenesenih ali pretovorjenih rib, uporabljen pretvorbeni faktor ter teže in količine za vsako predstavitev proizvoda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapitan plovila za predelavo vodi načrt za natovarjanje, iz katerega so razvidne lokacija in količine vsake vrste in predstavitve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dnevni ladijski dnevnik vsebuje podatke o vseh pretovarjanjih, opravljenih v ribolovni sezoni. Dnevni ladijski dnevnik, ladijski dnevnik o predelavi, načrt za natovarjanje in izvirniki deklaracij ICCAT o pretovarjanju se hranijo na krovu in so vedno dostopni za namene nadzora. |
| --- | --- |

4.

---

PRILOGA III

OBRAZEC ZA PRIJAVO ULOVA

| Obrazec za prijavo ulova |
| --- |
| Zastava | Številka ICCAT | Ime plovila | Datum začetka poročila | Datum zaključka poročila | Trajanje poročila (d) | Datum ulova | Lokacija ulova | Ulov | Dodeljena teža pri skupni ribolovni dejavnosti (kg) |
| Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina | Teža (kg) | Število kosov | Povprečna teža (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Obrazec za prijavo ulova

Zastava

Številka ICCAT

Ime plovila

Datum začetka poročila

Datum zaključka poročila

Trajanje poročila (d)

Datum ulova

Lokacija ulova

Ulov

Dodeljena teža pri skupni ribolovni dejavnosti (kg)

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

Teža (kg)

Število kosov

Povprečna teža (kg)

---

PRILOGA IV

OBRAZEC VLOGE ZA IZDAJO DOVOLJENJA ZA SODELOVANJE PRI SKUPNI RIBOLOVNI DEJAVNOSTI

| Skupna ribolovna dejavnost |
| --- |
| Država zastave | Ime plovila | Št. ICCAT | Trajanje dejavnosti | Imena upraviteljev | Individualna kvota plovila | Ključ za dodelitev na plovilo | Namembna ribogojnica za pitanje ali gojenje |
| Pogodbenica Konvencije | Št. ICCAT |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Skupna ribolovna dejavnost

Država zastave

Ime plovila

Št. ICCAT

Trajanje dejavnosti

Imena upraviteljev

Individualna kvota plovila

Ključ za dodelitev na plovilo

Namembna ribogojnica za pitanje ali gojenje

Pogodbenica Konvencije

Št. ICCAT

Datum ...

Potrditev s strani države zastave ...

---

PRILOGA V

DEKLARACIJA ICCAT O PRETOVARJANJU

Image 1

---

PRILOGA VI

DEKLARACIJA ICCAT O PRENOSU

Image 2

---

PRILOGA VII

OSNOVNI PODATKI ZA DOVOLJENJA ZA RIBOLOV
   (1)

A.   OPREDELITEV

| 1. | Registrska številka ICCAT |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ime ribiškega plovila |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zunanja identifikacijska številka (črke in številke) |
| --- | --- |

3.

B.   POGOJI RIBOLOVA

| 1. | Datum izdaje |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obdobje veljavnosti |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pogoji dovoljenja za ribolov, vključno, kadar je ustrezno, z vrsto, območjem, ribolovnim orodjem in drugimi pogoji, ki se uporabljajo in izhajajo iz te uredbe in/ali nacionalne zakonodaje, kadar je to ustrezno. | | Od .../.../...
  Do .../.../... | Od .../.../...
  Do .../.../... | Od .../.../...
  Do .../.../... | Od .../.../...
  Do .../.../... | Od .../.../...
  Do .../.../... | Od .../.../...
  Do .../.../... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja | | | | | | | |
| Vrsta | | | | | | | |
| Ribolovno orodje | | | | | | | |
| Drugi pogoji | | | | | | | |

3.

Od .../.../...

Do .../.../...

Od .../.../...

Do .../.../...

Od .../.../...

Do .../.../...

Od .../.../...

Do .../.../...

Od .../.../...

Do .../.../...

Od .../.../...

Do .../.../...

Območja

Vrsta

Ribolovno orodje

Drugi pogoji

---

(1)  V Izvedbeni uredbi (EU) št. 404/2011.

---

PRILOGA VIII

REGIONALNI OPAZOVALNI PROGRAM ICCAT

DODELITEV REGIONALNIH OPAZOVALCEV ICCAT

| 1. | Da lahko regionalni opazovalci ICCAT izpolnijo svoje naloge, imajo:






  (a) | dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

dovolj izkušenj za prepoznavanje vrst rib in ribolovnega orodja;

| (b) | zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje in je dokazano s potrdilom držav članic; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o ohranitvenih in upravljalnih ukrepih ICCAT, ki ustreza smernicam ICCAT za usposabljanje in je dokazano s potrdilom držav članic;

| (c) | sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost natančnega opazovanja in evidentiranja;

| (d) | zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila ali ribogojnice. |
| --- | --- |

(d)

zadovoljivo znanje jezika države zastave opazovanega plovila ali ribogojnice.

OBVEZNOSTI REGIONALNEGA OPAZOVALCA ICCAT

| 2. | Regionalni opazovalci ICCAT:






  (a) | so v skladu s smernicami ICCAT opravili tehnično usposabljanje; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

so v skladu s smernicami ICCAT opravili tehnično usposabljanje;

| (b) | so državljani ene od držav članic, vendar po možnosti ne države ribogojnice ali pasti ali države zastave plovila z zaporno plavarico. Če pa je modroplavuti tun izlovljen iz mrežastih kletk in se z njim trguje kot s svežim proizvodom, je lahko regionalni opazovalec ICCAT, ki opazuje izlov, državljan države članice, ki je pristojna za ribogojnico; |
| --- | --- |

(b)

so državljani ene od držav članic, vendar po možnosti ne države ribogojnice ali pasti ali države zastave plovila z zaporno plavarico. Če pa je modroplavuti tun izlovljen iz mrežastih kletk in se z njim trguje kot s svežim proizvodom, je lahko regionalni opazovalec ICCAT, ki opazuje izlov, državljan države članice, ki je pristojna za ribogojnico;

| (c) | so sposobni opravljati naloge iz točke 3; |
| --- | --- |

(c)

so sposobni opravljati naloge iz točke 3;

| (d) | so na seznamu regionalnih opazovalcev ICCAT, ki ga vodi ICCAT; |
| --- | --- |

(d)

so na seznamu regionalnih opazovalcev ICCAT, ki ga vodi ICCAT;

| (e) | trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov modroplavutega tuna ali koristi od njega. |
| --- | --- |

(e)

trenutno nimajo finančnega interesa za ribolov modroplavutega tuna ali koristi od njega.

NALOGE REGIONALNEGA OPAZOVALCA ICCAT

| 3. | Naloge regionalnih opazovalcev ICCAT so:






  (a) | za opazovalce na plovilih z zaporno plavarico: spremljajo, ali plovilo z zaporno plavarico upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT; regionalni opazovalec ICCAT zlasti:






  1. | brez odlašanja sporoči družbi, pristojni za izvajanje programa ICCAT za regionalno opazovanje, morebitno neskladnost s priporočili ICCAT, ki jo je regionalni opazovalec ICCAT opazil, pri čemer družba to informacijo nemudoma pošlje organom države zastave plovila za ulov; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

za opazovalce na plovilih z zaporno plavarico: spremljajo, ali plovilo z zaporno plavarico upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT; regionalni opazovalec ICCAT zlasti:

1.

brez odlašanja sporoči družbi, pristojni za izvajanje programa ICCAT za regionalno opazovanje, morebitno neskladnost s priporočili ICCAT, ki jo je regionalni opazovalec ICCAT opazil, pri čemer družba to informacijo nemudoma pošlje organom države zastave plovila za ulov;

| 2. | evidentira opravljene ribiške dejavnosti in o njih poroča; |
| --- | --- |

2.

evidentira opravljene ribiške dejavnosti in o njih poroča;

| 3. | opazuje in ocenjuje ulove ter potrjuje vnose v ladijski dnevnik; |
| --- | --- |

3.

opazuje in ocenjuje ulove ter potrjuje vnose v ladijski dnevnik;

| 4. | izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa plovila z zaporno plavarico; |
| --- | --- |

4.

izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa plovila z zaporno plavarico;

| 5. | opazuje in evidentira plovila, ki bi lahko izvajala ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT; |
| --- | --- |

5.

opazuje in evidentira plovila, ki bi lahko izvajala ribolov v nasprotju z ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi ICCAT;

| 6. | evidentira opravljene dejavnosti prenosa in o njih poroča; |
| --- | --- |

6.

evidentira opravljene dejavnosti prenosa in o njih poroča;

| 7. | preverja lokacijo plovila, ko slednje opravlja prenos; |
| --- | --- |

7.

preverja lokacijo plovila, ko slednje opravlja prenos;

| 8. | opazuje in ocenjuje prenesene proizvode, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov; |
| --- | --- |

8.

opazuje in ocenjuje prenesene proizvode, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov;

| 9. | preveri in evidentira ime zadevnega ribiškega plovila ter njegovo številko ICCAT; |
| --- | --- |

9.

preveri in evidentira ime zadevnega ribiškega plovila ter njegovo številko ICCAT;

| 10. | na podlagi smernic SCRS opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje podatkov v okviru naloge II, kadar to zahteva ICCAT Komisija; |
| --- | --- |

10.

na podlagi smernic SCRS opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje podatkov v okviru naloge II, kadar to zahteva ICCAT Komisija;

| (b) | za regionalne opazovalce ICCAT v ribogojnicah in pasteh: spremlja, ali ribogojnica ali past upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT; regionalni opazovalec ICCAT zlasti:






  1. | preverja podatke v ITD, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko za rejo in BCD, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

za regionalne opazovalce ICCAT v ribogojnicah in pasteh: spremlja, ali ribogojnica ali past upošteva ustrezne ohranitvene in upravljalne ukrepe, ki jih je sprejela ICCAT; regionalni opazovalec ICCAT zlasti:

1.

preverja podatke v ITD, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko za rejo in BCD, med drugim s pregledovanjem videoposnetkov;

| 2. | potrjuje podatke v ITD, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko za rejo in dokumentih o ulovu modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

2.

potrjuje podatke v ITD, deklaraciji o dajanju v mrežasto kletko za rejo in dokumentih o ulovu modroplavutega tuna;

| 3. | izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa ribogojnice in pasti; |
| --- | --- |

3.

izdaja dnevno poročilo o dejavnostih prenosa ribogojnice in pasti;

| 4. | sopodpiše ITD, deklaracijo o dajanju v mrežasto kletko za rejo in dokumente o ulovu modroplavutega tuna le, kadar se regionalni opazovalec ICCAT strinja, da so informacije v njih skladne z opažanji opazovalca, vključno s skladnim videoposnetkom, kot to zahtevata člen 42(1) in člen 43(1); |
| --- | --- |

4.

sopodpiše ITD, deklaracijo o dajanju v mrežasto kletko za rejo in dokumente o ulovu modroplavutega tuna le, kadar se regionalni opazovalec ICCAT strinja, da so informacije v njih skladne z opažanji opazovalca, vključno s skladnim videoposnetkom, kot to zahtevata člen 42(1) in člen 43(1);

| 5. | na podlagi smernic SCRS opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje vzorcev, kot to zahteva Komisija; |
| --- | --- |

5.

na podlagi smernic SCRS opravlja znanstveno delo, kot je zbiranje vzorcev, kot to zahteva Komisija;

| 6. | registrira in preverja prisotnost kakršne koli vrste oznak, vključno z naravnimi oznakami, in poroča o vseh znakih nedavne odstranitve oznak; |
| --- | --- |

6.

registrira in preverja prisotnost kakršne koli vrste oznak, vključno z naravnimi oznakami, in poroča o vseh znakih nedavne odstranitve oznak;

| (c) | pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko, pri čemer kapitanu in upravljavcu ribogojnice omogoči, da vanje vključita vse pomembne informacije; |
| --- | --- |

(c)

pripravlja splošna poročila z informacijami, zbranimi v skladu s to točko, pri čemer kapitanu in upravljavcu ribogojnice omogoči, da vanje vključita vse pomembne informacije;

| (d) | sekretariatu v 20 dneh po koncu obdobja opazovanj predloži splošno poročilo iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

sekretariatu v 20 dneh po koncu obdobja opazovanj predloži splošno poročilo iz točke (c);

| (e) | opravlja vse druge naloge, kot jih opredeli ICCAT. |
| --- | --- |

(e)

opravlja vse druge naloge, kot jih opredeli ICCAT.

| 4. | Regionalni opazovalec ICCAT obravnava vse informacije v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi in dejavnostmi prenosa plovil z zapornimi plavaricami ter ribogojnic kot zaupne, pri čemer to zahtevo pisno prizna kot pogoj, da je lahko imenovan za regionalnega opazovalca ICCAT. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regionalni opazovalec ICCAT ravna v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov države zastave ali države ribogojnice, ki je pristojna za plovilo ali ribogojnico, ki ji je regionalni opazovalec ICCAT dodeljen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Regionalni opazovalec ICCAT spoštuje hierarhijo in splošna pravila ravnanja, ki veljajo za vse osebje na plovilu in v ribogojnici, pod pogojem, da ta pravila niso v nasprotju z nalogami regionalnega opazovalca ICCAT na podlagi tega programa ter obveznostmi osebja na plovilu in v ribogojnici iz točke 7 te priloge in člena 39. |
| --- | --- |

6.

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC ZASTAVE DO REGIONALNIH OPAZOVALCEV ICCAT

| 7. | Države članice, pristojne za plovilo z zaporno plavarico, ribogojnico ali past, poskrbijo, da se regionalnim opazovalcem ICCAT zagotovi:






  (a) | dostop do osebja na plovilu, v ribogojnici in pri pasti ter do orodja, mrežastih kletk in opreme; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

dostop do osebja na plovilu, v ribogojnici in pri pasti ter do orodja, mrežastih kletk in opreme;

| (b) | na zahtevo dostop do naslednje opreme, če je na plovilih, ki so jim dodeljeni, da bi lažje opravljali svoje naloge iz točke 3 te priloge:






  1. | satelitske navigacijske opreme; |
| --- | --- | --- |

(b)

na zahtevo dostop do naslednje opreme, če je na plovilih, ki so jim dodeljeni, da bi lažje opravljali svoje naloge iz točke 3 te priloge:

1.

satelitske navigacijske opreme;

| 2. | zaslonov radarja, kadar je v uporabi; |
| --- | --- |

2.

zaslonov radarja, kadar je v uporabi;

| 3. | elektronskih sredstev obveščanja; |
| --- | --- |

3.

elektronskih sredstev obveščanja;

| (c) | nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov; |
| --- | --- |

(c)

nastanitev, vključno s prenočiščem, hrano in ustreznimi sanitarnimi prostori, ki je enaka nastanitvi častnikov;

| (d) | ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter primeren prostor na krovu za opravljanje opazovalnih nalog. |
| --- | --- |

(d)

ustrezen prostor na poveljniškem mostu ali v krmarnici za pisarniško delo ter primeren prostor na krovu za opravljanje opazovalnih nalog.

STROŠKI PROGRAMA ICCAT ZA REGIONALNO OPAZOVANJE

| 8. | Vse stroške dejavnosti regionalnih opazovalcev ICCAT krije posamezni upravljavec ribogojnice ali lastnik plovil z zapornimi plavaricami. |
| --- | --- |

8.

---

PRILOGA IX

PROGRAM ICCAT ZA SKUPNI MEDNARODNI INŠPEKCIJSKI NADZOR

ICCAT se je na svojem četrtem rednem zasedanju (Madrid, november 1975) in svojem letnem zasedanju leta 2008 v Marakešu dogovorila, da:

ICCAT na podlagi odstavka 3, člena IX Konvencije priporoča, da se na naslednji način uredi mednarodni nadzor zunaj voda pod nacionalno pristojnostjo, da se zagotovi uporaba Konvencije in veljavnih ukrepov iz Konvencije:

I.   HUDE KRŠITVE

| 1. | Za namene teh postopkov huda kršitev pomeni naslednje kršitve določb ohranitvenih in upravljalnih ukrepov ICCAT, ki jih je sprejela ICCAT:






  (a) | ribolov brez dovoljenja, ribolovne karte ali dovoljenja za gospodarski ribolov, ki jo izda pogodbenica Konvencije, ki je država zastave; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ribolov brez dovoljenja, ribolovne karte ali dovoljenja za gospodarski ribolov, ki jo izda pogodbenica Konvencije, ki je država zastave;

| (b) | neizpolnjevanje obveznosti vodenja zadostnih evidenc o ulovu in podatkih v zvezi z ulovom v skladu z zahtevami ICCAT za poročanje ali znatno napačno poročanje o takšnih ulovih in/ali podatkih v zvezi z ulovom; |
| --- | --- |

(b)

neizpolnjevanje obveznosti vodenja zadostnih evidenc o ulovu in podatkih v zvezi z ulovom v skladu z zahtevami ICCAT za poročanje ali znatno napačno poročanje o takšnih ulovih in/ali podatkih v zvezi z ulovom;

| (c) | ribolov na zaprtem območju; |
| --- | --- |

(c)

ribolov na zaprtem območju;

| (d) | ribolov med zaprto sezono; |
| --- | --- |

(d)

ribolov med zaprto sezono;

| (e) | namerno jemanje ali zadrževanje vrst v nasprotju z veljavnimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi, ki jih je sprejela ICCAT; |
| --- | --- |

(e)

namerno jemanje ali zadrževanje vrst v nasprotju z veljavnimi ohranitvenimi in upravljalnimi ukrepi, ki jih je sprejela ICCAT;

| (f) | obsežno kršitev omejitev ulova ali kvot, veljavnih na podlagi predpisov ICCAT; |
| --- | --- |

(f)

obsežno kršitev omejitev ulova ali kvot, veljavnih na podlagi predpisov ICCAT;

| (g) | uporabo prepovedanega ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(g)

uporabo prepovedanega ribolovnega orodja;

| (h) | ponarejanje ali namerno prikrivanje oznak, identitete ali registracije ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(h)

ponarejanje ali namerno prikrivanje oznak, identitete ali registracije ribiškega plovila;

| (i) | prikrivanje, nedovoljeno spreminjanje ali uničevanje dokazov, povezanih s preiskavo o kršitvi; |
| --- | --- |

(i)

prikrivanje, nedovoljeno spreminjanje ali uničevanje dokazov, povezanih s preiskavo o kršitvi;

| (j) | številne kršitve, ki skupaj pomenijo hujše neupoštevanje ukrepov, ki jih je uvedla ICCAT; |
| --- | --- |

(j)

številne kršitve, ki skupaj pomenijo hujše neupoštevanje ukrepov, ki jih je uvedla ICCAT;

| (k) | napad, upiranje, ustrahovanje, spolno nadlegovanje, motenje ali neupravičeno oviranje ali zadrževanje pooblaščenega inšpektorja ali opazovalca; |
| --- | --- |

(k)

napad, upiranje, ustrahovanje, spolno nadlegovanje, motenje ali neupravičeno oviranje ali zadrževanje pooblaščenega inšpektorja ali opazovalca;

| (l) | namerno nedovoljeno spreminjanje ali onesposabljanje sistema VMS; |
| --- | --- |

(l)

namerno nedovoljeno spreminjanje ali onesposabljanje sistema VMS;

| (m) | druge kršitve, ki jih določi ICCAT, potem ko so bile vključene v revidirano različico teh postopkov in objavljene; |
| --- | --- |

(m)

druge kršitve, ki jih določi ICCAT, potem ko so bile vključene v revidirano različico teh postopkov in objavljene;

| (n) | ribolov s pomočjo izvidniških letal; |
| --- | --- |

(n)

ribolov s pomočjo izvidniških letal;

| (o) | motenje satelitskega sistema za spremljanje in/ali delovanja plovila brez sistema VMS; |
| --- | --- |

(o)

motenje satelitskega sistema za spremljanje in/ali delovanja plovila brez sistema VMS;

| (p) | prenos brez ITD; |
| --- | --- |

(p)

prenos brez ITD;

| (q) | pretovarjanje na morju. |
| --- | --- |

(q)

pretovarjanje na morju.

| 2. | V primeru, da pooblaščeni inšpektor med vkrcavanjem in inšpekcijskim pregledom ribiškega plovila ugotovi dejavnost ali okoliščine, ki bi pomenile hudo kršitev, kakor je opredeljena v točki 1, organi države zastave inšpekcijskega plovila takoj neposredno in prek sekretariata ICCAT obvestijo državo zastave ribiškega plovila. V takih primerih inšpektor obvesti tudi vsako inšpekcijsko plovilo države zastave ribiškega plovila, za katero je znano, da je v bližini. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inšpektor ICCAT v ladijski dnevnik ribiškega plovila zabeleži izvedene inšpekcijske preglede in vse ugotovljene kršitve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Država članica zastave zagotovi, da zadevno ribiško plovilo po inšpekcijskem pregledu iz točke 2 preneha z vsemi ribolovnimi dejavnostmi. Država članica zastave zahteva, da ribiško plovilo v 72 urah odpluje v pristanišče, ki ga je določila in v katerem se bo začela preiskava. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če plovilu ni treba odpluti v pristanišče, država članica zastave pravočasno pošlje ustrezno utemeljitev Komisiji, ki informacije pošlje sekretariatu ICCAT, ta pa jih na zahtevo da na voljo drugim pogodbenicam. |
| --- | --- |

5.

II.   IZVAJANJE INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV

| 6. | Inšpekcijske preglede izvajajo inšpektorji, ki jih določijo pogodbenice. Imena pooblaščenih vladnih agencij in vsakega inšpektorja, ki ga za ta namen določijo zadevne vlade, se uradno sporočijo ICCAT. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ladje, ki izvajajo mednarodne postopke vkrcavanja in inšpekcijske preglede v skladu s to prilogo, plujejo pod posebno zastavo ali zastavico, ki jo odobri ICCAT in izda sekretariat ICCAT. Imena ladij, ki se uporabljajo za ta namen, se uradno sporočijo sekretariatu ICCAT takoj, ko je to izvedljivo, in pred začetkom inšpekcijskih dejavnosti. Sekretariat ICCAT da informacije o določenih inšpekcijskih plovilih na voljo vsem pogodbenicam Konvencije, med drugim tudi tako, da jih objavi na svojem spletnem mestu, ki je zaščiteno z geslom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vsak inšpektor ima ustrezen identifikacijski dokument, ki ga izdajo organi države zastave in ima obliko iz točke 21 te priloge. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V skladu z ureditvijo, dogovorjeno na podlagi točke 16, se plovilo, ki pluje pod zastavo pogodbenice Konvencije in lovi tuna ali tunu podobne vrste rib na območju Konvencije zunaj voda v nacionalni pristojnosti, ustavi, kadar mu ladja, ki pluje pod zastavico ICCAT, opisano v točki 7, in na kateri je inšpektor, da ustrezen signal po mednarodnem kodeksu signalov, razen če dejansko izvaja ribolovne dejavnosti, pri čemer se v takšnem primeru ustavi takoj po koncu takšne dejavnosti. Kapitan plovila inšpekcijski skupini, kot je določena v točki 10, dovoli vkrcanje na plovilo in zagotovi lestev za vkrcanje. Kapitan omogoči inšpekcijski skupini, da preveri opremo, ulov ali orodje in katere koli zadevne dokumente, ki se zdijo inšpektorju potrebni za potrditev skladnosti z veljavnimi priporočili ICCAT v zvezi z državo zastave plovila, ki se pregleduje. Poleg tega lahko inšpektor zahteva tudi potrebne pojasnitve. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poveljujoči častnik inšpekcijskega plovila določi velikost inšpekcijske skupine ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin. Inšpekcijska skupina je čim manjša, da lahko varno in zanesljivo opravi naloge iz te priloge. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Inšpektor ob vkrcanju na plovilo predloži identifikacijski dokument, opisan v točki 8. Inšpektor upošteva splošno priznane mednarodne predpise, postopke in prakse, ki se nanašajo na varnost plovila, ki se pregleduje, in posadke, čim bolj zmanjša motenje ribolovnih dejavnosti ali natovarjanja proizvoda ter se, kolikor je to izvedljivo, izogiba ukrepom, ki bi negativno vplivali na kakovost ulova na krovu.
  Vsak inšpektor omeji poizvedbe na ugotavljanje, ali so priporočila ICCAT, ki veljajo za državo zastave zadevnega plovila, upoštevana. Inšpektor lahko med inšpekcijskim pregledom prosi kapitana ribiškega plovila za kakršno koli potrebno pomoč. Inšpektor pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, ki jo je odobrila ICCAT. Inšpektor podpiše poročilo v prisotnosti kapitana plovila, ki je upravičen, da poročilu priloži vse ugotovitve, ki se kapitanu plovila zdijo primerne, in jih podpiše. |
| --- | --- |

11.

Vsak inšpektor omeji poizvedbe na ugotavljanje, ali so priporočila ICCAT, ki veljajo za državo zastave zadevnega plovila, upoštevana. Inšpektor lahko med inšpekcijskim pregledom prosi kapitana ribiškega plovila za kakršno koli potrebno pomoč. Inšpektor pripravi poročilo o inšpekcijskem pregledu v obliki, ki jo je odobrila ICCAT. Inšpektor podpiše poročilo v prisotnosti kapitana plovila, ki je upravičen, da poročilu priloži vse ugotovitve, ki se kapitanu plovila zdijo primerne, in jih podpiše.

| 12. | Izvod poročila se izroči kapitanu plovila in vladi inšpekcijske skupine, ki predloži izvod ustreznim organom države zastave plovila, ki se pregleduje, in ICCAT. Kadar se ugotovi kakršna koli kršitev priporočil ICCAT, inšpektor, kadar je mogoče, obvesti tudi vsako inšpekcijsko plovilo države zastave ribiškega plovila, za katero je znano, da je v bližini. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Upiranje inšpektorju ali neupoštevanje navodil inšpektorja država zastave plovila, ki se pregleduje, obravnava podobno kot tako ravnanje do nacionalnega inšpektorja. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inšpektorji opravljajo svoje dolžnosti, določene s to ureditvijo, v skladu s predpisi iz te uredbe, vendar ostanejo pod operativnim nadzorom nacionalnih organov in jim odgovarjajo. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pogodbenice Konvencije inšpekcijska poročila, obrazce z informacijami o opažanjih v skladu s Priporočilom ICCAT 94-09 in izjave, ki izhajajo iz inšpekcijskih pregledov dokumentacije s strani tujih inšpektorjev, preučijo ter glede njih sprejmejo ukrepe, določene s to ureditvijo, podobno kot pri poročilih nacionalnih inšpektorjev v skladu z nacionalno zakonodajo. Ta točka ne nalaga nobene obveznosti pogodbenici, da poročilu tujega inšpektorja pripiše večjo dokazno vrednost, kot bi jo imelo v državi inšpektorja. Pogodbenice sodelujejo, da bi omogočile sodne ali druge postopke, ki so posledica poročila inšpektorja v skladu s to ureditvijo. |
| --- | --- |

15.

| 16. | (a) | Pogodbenice obvestijo ICCAT do 15. februarja vsako leto o začasnih načrtih za izvajanje inšpekcijskih dejavnosti v tekočem koledarskem letu v skladu s priporočilom, ki se izvaja s to uredbo, ICCAT pa lahko da pogodbenicam predloge za uskladitev nacionalnih dejavnosti na tem področju, vključno s številom inšpektorjev in plovil za prevoz inšpektorjev. |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

Pogodbenice obvestijo ICCAT do 15. februarja vsako leto o začasnih načrtih za izvajanje inšpekcijskih dejavnosti v tekočem koledarskem letu v skladu s priporočilom, ki se izvaja s to uredbo, ICCAT pa lahko da pogodbenicam predloge za uskladitev nacionalnih dejavnosti na tem področju, vključno s številom inšpektorjev in plovil za prevoz inšpektorjev.

| (b) | Ureditev iz Priporočila ICCAT 19-04 in načrti za sodelovanje se uporabljajo med pogodbenicami, razen če se dogovorijo drugače, ICCAT pa je o takem dogovoru uradno obveščena. Vendar pa se izvajanje programa med katerima koli pogodbenicama do sprejetja takega dogovora prekine, če je katera od njiju o tem obvestila ICCAT. |
| --- | --- |

(b)

Ureditev iz Priporočila ICCAT 19-04 in načrti za sodelovanje se uporabljajo med pogodbenicami, razen če se dogovorijo drugače, ICCAT pa je o takem dogovoru uradno obveščena. Vendar pa se izvajanje programa med katerima koli pogodbenicama do sprejetja takega dogovora prekine, če je katera od njiju o tem obvestila ICCAT.

| 17. | (a) | Ribolovno orodje se pregleda v skladu z veljavnimi uredbami za podobmočje, na katerem se izvaja inšpekcijski pregled. Inšpektor v inšpekcijskem poročilu o pregledu navede podobmočje, za katero je bil izveden inšpekcijski pregled, in opiše vse ugotovljene kršitve. |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Ribolovno orodje se pregleda v skladu z veljavnimi uredbami za podobmočje, na katerem se izvaja inšpekcijski pregled. Inšpektor v inšpekcijskem poročilu o pregledu navede podobmočje, za katero je bil izveden inšpekcijski pregled, in opiše vse ugotovljene kršitve.

| (b) | Inšpektor ima pravico, da pregleda vse ribolovno orodje, ki se uporablja, ali nahaja na krovu. |
| --- | --- |

(b)

Inšpektor ima pravico, da pregleda vse ribolovno orodje, ki se uporablja, ali nahaja na krovu.

| 18. | Inšpektor pritrdi identifikacijsko oznako, ki jo odobri ICCAT, na vsako pregledano ribolovno orodje, za katero se zdi, da je v nasprotju s priporočili ICCAT, veljavnimi za državo zastave zadevnega plovila, in to zabeleži v inšpekcijsko poročilo. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inšpektor lahko posname fotografije orodja, opreme, dokumentacije in katerega koli drugega potrebnega elementa tako, da se prikažejo elementi, ki po mnenju inšpektorja niso v skladu z veljavno uredbo; v tem primeru se fotografirani predmeti navedejo v poročilu, kopije fotografij pa se priložijo izvodu poročila za državo zastave. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Inšpektor po potrebi pregleda ves ulov na krovu, da ugotovi skladnost s priporočili ICCAT. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Službena izkaznica inšpektorjev ima naslednjo obliko: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

PRILOGA X

MINIMALNI STANDARDI ZA POSTOPKE ZA SNEMANJE S KAMERO

Dejavnosti prenosa

| 1. | Elektronska pomnilniška naprava, ki vsebuje izvirni videoposnetek, se takoj, ko je to mogoče, po končani dejavnosti prenosa zagotovi regionalnemu opazovalcu ICCAT, ki jo takoj označi z inicialkami in tako prepreči morebitno manipulacijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvirni videoposnetek se mora celotno obdobje veljavnosti dovoljenja hraniti na krovu plovila za ulov ali pa ga mora hraniti upravljavec ribogojnice ali pasti, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za vsak videoposnetek se morata narediti dve kopiji. Ena kopija se pošlje prisotnemu regionalnemu opazovalcu ICCAT na krovu plovila z zaporno plavarico, druga pa nacionalnemu opazovalcu na krovu vlačilca, pri čemer slednja kopija spremlja ITD in zadevni ulov, na katerega se nanaša. Ta postopek se uporablja le za nacionalne opazovalce v primeru prenosov med vlačilci. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka dovoljenja ICCAT za prenos mora biti prikazana na začetku ali na koncu vsakega videoposnetka, ali oboje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ves čas posnetka morata biti prikazana čas in datum videoposnetka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pred začetkom prenosa mora videoposnetek prikazati, kako se odpira(-jo) in zapira(-jo) mreža ali vrata ter ali sprejemne in oddajne mrežaste kletke že vsebujejo modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoposnetek mora biti neprekinjen, tj. brez kakršnih koli prekinitev in rezov, ter zajemati celotno dejavnost prenosa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoposnetek mora biti dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Če videoposnetek ni dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo, se opravi kontrolni prenos. Upravljavec lahko od organov zastave plovila ali pasti zahteva, da se izvede kontrolni prenos. Če upravljavec ne zahteva takega kontrolnega prenosa ali če rezultat navedenega prostovoljnega prenosa ni zadovoljiv, nadzorni organi zahtevajo toliko kontrolnih prenosov, kot je potrebno, dokler ni na voljo dovolj kakovosten videoposnetek. Kontrolni prenos vključuje prenos vseh modroplavutih tunov iz sprejemne mrežaste kletke v drugo mrežasto kletko, ki je prazna. Pri ribah, ujetih v past, je mogoče modroplavute tune, ki so že bili preneseni iz pasti v sprejemno mrežasto kletko, poslati nazaj v past, pri čemer se pod nadzorom regionalnega opazovalca ICCAT kontrolni prenos prekliče. |
| --- | --- |

9.

Dajanje v mrežasto kletko za rejo

| 1. | Elektronska pomnilniška naprava, ki vsebuje izvirni videoposnetek, se takoj, ko je to mogoče, po končani dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo zagotovi regionalnemu opazovalcu ICCAT, ki jo takoj označi z inicialkami in tako prepreči morebitno manipulacijo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvirni videoposnetek mora celotno obdobje veljavnosti dovoljenja hraniti upravljavec ribogojnice, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za vsak videoposnetek se naredita dve identični kopiji. Ena kopija se posreduje regionalnemu opazovalcu ICCAT v ribogojnici. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Številka dovoljenja ICCAT za dajanje v mrežasto kletko za rejo mora biti prikazana na začetku ali na koncu vsakega videoposnetka, ali oboje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ves čas posnetka morata biti prikazana čas in datum videoposnetka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pred začetkom dajanja v mrežasto kletko za rejo mora videoposnetek prikazovati, kako se odpira(-jo) in zapira(-jo) mreža/vrata ter ali sprejemne in oddajne mrežaste kletke že vsebujejo modroplavutega tuna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videoposnetek mora biti neprekinjen, tj. brez kakršnih koli prekinitev in rezov, ter zajemati celotno dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videoposnetek mora biti dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Če videoposnetek ni dovolj kakovosten, da se lahko oceni število modroplavutih tunov, ki se prenašajo, nadzorni organi zahtevajo novo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo. Nova dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo vključuje prenos vseh modroplavutih tunov v sprejemni mrežasti kletki za gojenje v drugo mrežasto kletko za gojenje, ki je prazna. |
| --- | --- |

9.

---

PRILOGA XI

STANDARDI IN POSTOPKI ZA SISTEME STEREOSKOPSKIH KAMER PRI DEJAVNOSTIH DAJANJA V MREŽASTO KLETKO ZA REJO

A.   Uporaba sistemov stereoskopskih kamer

Uporaba sistemov stereoskopskih kamer se pri dejavnostih dajanja v mrežasto kletko za rejo, kot določa člen 51, izvaja v skladu z naslednjim:

| 1. | Intenzivnost vzorčenja živih rib ni manjša od 20 % vseh rib v mrežastih kletkah. Kadar je to tehnično izvedljivo, je vzorčenje živih rib zaporedno, tako da se izmeri vsak peti primerek; takšen vzorec sestavljajo ribe, izmerjene na razdalji med 2 in 8 metri od kamere. |
| --- | --- |

1.

Intenzivnost vzorčenja živih rib ni manjša od 20 % vseh rib v mrežastih kletkah. Kadar je to tehnično izvedljivo, je vzorčenje živih rib zaporedno, tako da se izmeri vsak peti primerek; takšen vzorec sestavljajo ribe, izmerjene na razdalji med 2 in 8 metri od kamere.

| 2. | Zapornica za prenos, ki povezuje oddajno in prejemno mrežasto kletko, meri največ 10 metrov v širino in največ 10 metrov v višino. |
| --- | --- |

2.

Zapornica za prenos, ki povezuje oddajno in prejemno mrežasto kletko, meri največ 10 metrov v širino in največ 10 metrov v višino.

| 3. | Kadar meritve dolžine rib pokažejo večmodalno porazdelitev (dve ali več skupin različnih velikosti), se omogoči uporaba več kot enega pretvorbenega algoritma za isti postopek dajanja v mrežasto kletko za rejo; najnovejši algoritmi, ki jih določi SCRS, se uporabljajo za pretvorbo dolžine ribe do razcepa repne plavuti v skupno težo glede na kategorijo velikosti rib, izmerjenih med postopkom dajanja v mrežasto kletko za rejo. |
| --- | --- |

3.

Kadar meritve dolžine rib pokažejo večmodalno porazdelitev (dve ali več skupin različnih velikosti), se omogoči uporaba več kot enega pretvorbenega algoritma za isti postopek dajanja v mrežasto kletko za rejo; najnovejši algoritmi, ki jih določi SCRS, se uporabljajo za pretvorbo dolžine ribe do razcepa repne plavuti v skupno težo glede na kategorijo velikosti rib, izmerjenih med postopkom dajanja v mrežasto kletko za rejo.

| 4. | Preverjanje stereoskopskih meritev dolžine se izvede pred vsako dejavnostjo dajanja v mrežasto kletko za rejo z uporabo merilne lestvice na razdalji med 2 in 8 metri. |
| --- | --- |

4.

Preverjanje stereoskopskih meritev dolžine se izvede pred vsako dejavnostjo dajanja v mrežasto kletko za rejo z uporabo merilne lestvice na razdalji med 2 in 8 metri.

| 5. | Pri sporočanju rezultatov stereoskopskega programa se v informacijah navede dovoljeno odstopanje, ki je značilno za tehnične specifikacije sistema stereoskopske kamere in ni večje od +/– 5 %. |
| --- | --- |

5.

Pri sporočanju rezultatov stereoskopskega programa se v informacijah navede dovoljeno odstopanje, ki je značilno za tehnične specifikacije sistema stereoskopske kamere in ni večje od +/– 5 %.

| 6. | Poročilo o rezultatih stereoskopskega programa vključuje podatke o vseh zgoraj navedenih tehničnih specifikacijah, vključno z intenzivnostjo vzorčenja, metodologijo vzorčenja, razdaljo od kamere, merami zapornice za prenos in algoritmi (razmerje med dolžino-težo). SCRS pregleda te specifikacije in po potrebi zagotovi priporočila za njihovo spremembo. |
| --- | --- |

6.

Poročilo o rezultatih stereoskopskega programa vključuje podatke o vseh zgoraj navedenih tehničnih specifikacijah, vključno z intenzivnostjo vzorčenja, metodologijo vzorčenja, razdaljo od kamere, merami zapornice za prenos in algoritmi (razmerje med dolžino-težo). SCRS pregleda te specifikacije in po potrebi zagotovi priporočila za njihovo spremembo.

| 7. | V primerih, ko posnetki stereoskopskih kamer niso dovolj kakovostni za oceno teže modroplavutega tuna v mrežastih kletkah, organi države članice, pristojne za plovilo za ulov, past ali ribogojnico, odredijo novo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo. |
| --- | --- |

7.

V primerih, ko posnetki stereoskopskih kamer niso dovolj kakovostni za oceno teže modroplavutega tuna v mrežastih kletkah, organi države članice, pristojne za plovilo za ulov, past ali ribogojnico, odredijo novo dejavnost dajanja v mrežasto kletko za rejo.

B.   Predstavitev in uporaba rezultatov programov

| 1. | Odločitve glede razlik med poročilom o ulovu in rezultati programa stereoskopskih sistemov se sprejmejo na ravni skupne ribolovne dejavnosti ali skupnega ulova iz pasti, in sicer za ulove skupne ribolovne dejavnosti in iz pasti, namenjene za ribogojnico, ki vključuje eno samo pogodbenico Konvencije in/ali državo članico. Odločitev glede razlik med poročilom o ulovu in rezultati programa stereoskopskih sistemov se sprejme na ravni dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo za skupne ribolovne dejavnosti, ki vključujejo več kot eno pogodbenico Konvencije in/ali državo članico, razen če ni drugače dogovorjeno z vsemi organi pogodbenice Konvencije in/ali države članice, pod zastavo katere plujejo plovila za ulov, ki sodelujejo v skupni ribolovni dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Država članica, ki je pristojna za ribogojnico, v petnajstih dneh od datuma dajanja v mrežasto kletko za rejo državi članici ali pogodbenici Konvencije, pristojni za plovilo za ulov ali past, in Komisiji predloži poročilo ter naslednje dokumente:






  (a) | tehnično poročilo stereoskopskega sistema, ki vsebuje:






  — | splošne informacije: vrsta, kraj, mrežasta kletka, datum, algoritem, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

tehnično poročilo stereoskopskega sistema, ki vsebuje:

—

splošne informacije: vrsta, kraj, mrežasta kletka, datum, algoritem,

| — | statistične podatke o velikosti: povprečna teža in dolžina, najmanjša teža in dolžina, največja teža in dolžina, število vzorčenih rib, porazdelitev teže, porazdelitev velikosti; |
| --- | --- |

—

statistične podatke o velikosti: povprečna teža in dolžina, najmanjša teža in dolžina, največja teža in dolžina, število vzorčenih rib, porazdelitev teže, porazdelitev velikosti;

| (b) | podrobne rezultate programa, vključno z velikostjo in težo vsake vzorčene ribe; |
| --- | --- |

(b)

podrobne rezultate programa, vključno z velikostjo in težo vsake vzorčene ribe;

| (c) | poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki vsebuje:






  — | splošne informacije o dejavnosti: številka dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo, ime ribogojnice, številka mrežaste kletke, številka dokumenta o ulovu modroplavutega tuna, številka ITD, ime in zastava plovila za ulov ali pasti, ime in zastava vlačilca, datum dejavnosti stereoskopskih sistemov ter ime datoteke s posnetkom, |
| --- | --- | --- |

(c)

poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki vsebuje:

—

splošne informacije o dejavnosti: številka dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo, ime ribogojnice, številka mrežaste kletke, številka dokumenta o ulovu modroplavutega tuna, številka ITD, ime in zastava plovila za ulov ali pasti, ime in zastava vlačilca, datum dejavnosti stereoskopskih sistemov ter ime datoteke s posnetkom,

| — | algoritem za pretvorbo dolžine v težo, |
| --- | --- |

—

algoritem za pretvorbo dolžine v težo,

| — | primerjavo med količinami, prijavljenimi v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, in količinami, ugotovljenimi s stereoskopskim sistemom, glede na število rib, povprečno težo in skupno težo (enačba za izračun razlike je: (stereoskopski sistem - dokument o ulovu modroplavutega tuna)/stereoskopski sistem * 100), |
| --- | --- |

—

primerjavo med količinami, prijavljenimi v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, in količinami, ugotovljenimi s stereoskopskim sistemom, glede na število rib, povprečno težo in skupno težo (enačba za izračun razlike je: (stereoskopski sistem - dokument o ulovu modroplavutega tuna)/stereoskopski sistem * 100),

| — | dovoljeno odstopanje sistema, |
| --- | --- |

—

dovoljeno odstopanje sistema,

| — | za poročila o dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki se nanašajo na skupne ribolovne dejavnosti/pasti, zadnje poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo vsebuje tudi povzetek vseh informacij iz prejšnjih poročil o dajanju v mrežasto kletko za rejo. |
| --- | --- |

—

za poročila o dajanju v mrežasto kletko za rejo, ki se nanašajo na skupne ribolovne dejavnosti/pasti, zadnje poročilo o dajanju v mrežasto kletko za rejo vsebuje tudi povzetek vseh informacij iz prejšnjih poročil o dajanju v mrežasto kletko za rejo.

| 3. | Ob prejemu poročila o dajanju v mrežasto kletko za rejo organi države članice plovila za ulov ali pasti sprejmejo vse potrebne ukrepe, kadar:






  (a) | je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, znotraj razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | izpust se ne odredi, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, znotraj razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

izpust se ne odredi,

| — | v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer ali nadomestnih tehnik) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni; |
| --- | --- |

—

v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer ali nadomestnih tehnik) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni;

| (b) | je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, pod najnižjo vrednostjo razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | odredi se izpust in uporabi se najnižja vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema, |
| --- | --- | --- |

(b)

je skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, pod najnižjo vrednostjo razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

odredi se izpust in uporabi se najnižja vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema,

| — | dejavnosti izpusta se izvedejo v skladu s postopki iz člena 41(2) in Priloge XII, |
| --- | --- |

—

dejavnosti izpusta se izvedejo v skladu s postopki iz člena 41(2) in Priloge XII,

| — | po izvedbi dejavnosti izpusta se v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer, zmanjšano za število izpuščenih rib) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni; |
| --- | --- |

—

po izvedbi dejavnosti izpusta se v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna spremenita število (uporabi se število rib, pridobljeno z uporabo nadzornih kamer, zmanjšano za število izpuščenih rib) in povprečna teža, skupna teža pa se ne spremeni;

| (c) | skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, presega najvišjo vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema:






  — | izpust se ne odredi, |
| --- | --- | --- |

(c)

skupna teža, ki jo je v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna prijavilo plovilo za ulov ali past, presega najvišjo vrednost razpona rezultatov stereoskopskega sistema:

—

izpust se ne odredi,

| — | v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se ustrezno spremenijo skupna teža (uporabi se najvišja vrednost v razponu rezultatov stereoskopskega sistema), število rib (uporabijo se rezultati nadzornih kamer) in povprečna teža. |
| --- | --- |

—

v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna se ustrezno spremenijo skupna teža (uporabi se najvišja vrednost v razponu rezultatov stereoskopskega sistema), število rib (uporabijo se rezultati nadzornih kamer) in povprečna teža.

| 4. | Pri kakršni koli pomembni spremembi dokumenta o ulovu modroplavutega tuna so vrednosti (število in teža) v oddelku 2 skladne s tistimi v oddelku 6, vrednosti v oddelkih 3, 4 in 6 pa niso višje od tistih v oddelku 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V primeru nadomestila za razlike, ugotovljene v posameznih poročilih o dajanju v mrežasto kletko za rejo med vsemi dejavnostmi dajanja v mrežasto kletko za rejo iz skupne ribolovne dejavnosti/pasti, ne glede na to, ali je bil odrejen izpust, je treba vse ustrezne dokumente o ulovu modroplavutega tuna spremeniti na podlagi najnižjega razpona rezultatov stereoskopskega sistema. Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na izpuščene količine modroplavutega tuna, se prav tako spremenijo, da bodo odražali težo/število izpusta. Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na modroplavutega tuna, ki ni bil izpuščen, vendar se rezultati stereoskopskih sistemov ali nadomestnih tehnik zanj razlikujejo od rezultatov iz poročil o ulovu in prenosu, se prav tako spremenijo, da odražajo te razlike.
  Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na ulove, pri katerih so bile ribe izpuščene, se prav tako spremenijo tako, da bo upoštevana teža/število izpustov. |
| --- | --- |

5.

Dokumenti o ulovu modroplavutega tuna, ki se nanašajo na ulove, pri katerih so bile ribe izpuščene, se prav tako spremenijo tako, da bo upoštevana teža/število izpustov.

---

PRILOGA XII

PROTOKOL O IZPUSTU

1.

Izpust modroplavutega tuna iz mrežastih kletk za gojenje v morje se posname s kamero v prisotnosti regionalnega opazovalca ICCAT, ki sestavi poročilo in ga skupaj z videoposnetkom predloži sekretariatu ICCAT.

2.

Kadar se odredi izpust, upravljavec ribogojnice zahteva napotitev regionalnega opazovalca ICCAT.

3.

Izpust modroplavutega tuna iz mrežastih kletk za prenos ali pasti v morje opazuje nacionalni opazovalec države članice, pristojne za vlačilca ali kletko, ki sestavi poročilo in ga predloži pristojnim nadzornim organom države članice.

4.

Pred izpustom lahko nadzorni organi države članice odredijo kontrolni prenos z uporabo standardnih in/ali stereoskopskih kamer za oceno števila in teže rib, ki jih je treba izpustiti.

5.

Organi držav članic lahko izvajajo kakršne koli dodatne ukrepe, ki se jim zdijo potrebni, da bi se izpusti izvajali ob najprimernejšem času in na najprimernejšem kraju ter da bi se povečala verjetnost, da se bodo ribe vrnile k svojemu staležu. Upravljavec je odgovoren za preživetje rib do izpusta. Navedeni izpusti se izvedejo v treh tednih po zaključku dejavnosti dajanja v mrežasto kletko za rejo.

6.

Po zaključku dejavnosti izlova se ribe, ki ostanejo v ribogojnici in ki niso zajete v dokumentu o ulovu modroplavutega tuna, izpustijo v skladu s postopki iz člena 41(2) in iz te priloge.

---

PRILOGA XIII

RAVNANJE Z MRTVIMI RIBAMI

Med ribolovnimi dejavnostmi s plovili z zaporno plavarico se količine rib, ki so bile najdene mrtve v zaporni plavarici, vpišejo v dnevnik ribiškega plovila in se ustrezno odštejejo od kvot države članice.

Evidentiranje mrtvih rib med prvim prenosom in ravnanje z njimi:

| 1. | Upravljavcu vlačilca se predloži BCD z izpolnjenim oddelkom 2 (skupni ulov), oddelkom 3 (trgovina z živimi ribami) in oddelkom 4 (prenos – vključno z „mrtvimi“ ribami).
  Skupne količine, navedene v oddelkih 3 in 4, so enake količinam, navedenim v oddelku 2. BCD je priložen izvirnik ITD v skladu s to uredbo. Količine, sporočene v ITD (prenesene žive), so enake količinam, ki so navedene v oddelku 3 v pripadajočem BCD. |
| --- | --- |

1.

Upravljavcu vlačilca se predloži BCD z izpolnjenim oddelkom 2 (skupni ulov), oddelkom 3 (trgovina z živimi ribami) in oddelkom 4 (prenos – vključno z „mrtvimi“ ribami).

Skupne količine, navedene v oddelkih 3 in 4, so enake količinam, navedenim v oddelku 2. BCD je priložen izvirnik ITD v skladu s to uredbo. Količine, sporočene v ITD (prenesene žive), so enake količinam, ki so navedene v oddelku 3 v pripadajočem BCD.

| 2. | Kopija BCD z oddelkom 8 (informacije o trgovanju) se izpolni in preda upravljavcu pomožnega plovila, ki prevaža mrtvega modroplavutega tuna na kopno (ali zadrži na plovilu za ulov, če to iztovarja neposredno na kopno). Tem mrtvim ribam in kopiji BCD se priloži izvod ITD. |
| --- | --- |

2.

Kopija BCD z oddelkom 8 (informacije o trgovanju) se izpolni in preda upravljavcu pomožnega plovila, ki prevaža mrtvega modroplavutega tuna na kopno (ali zadrži na plovilu za ulov, če to iztovarja neposredno na kopno). Tem mrtvim ribam in kopiji BCD se priloži izvod ITD.

| 3. | Količine mrtvih rib se zabeležijo v BCD plovila za ulov, ki je ulov opravilo, ali, v primeru skupne ribolovne dejavnosti, v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovil za ulov ali plovila, ki pluje pod drugo zastavo in je udeleženo v skupni ribolovni dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

Količine mrtvih rib se zabeležijo v BCD plovila za ulov, ki je ulov opravilo, ali, v primeru skupne ribolovne dejavnosti, v dokument o ulovu modroplavutega tuna plovil za ulov ali plovila, ki pluje pod drugo zastavo in je udeleženo v skupni ribolovni dejavnosti.

---

PRILOGA XIV

DEKLARACIJA ICCAT O DAJANJU V MREŽASTO KLETKO ZA REJO
   (1)

| Ime plovila | Zastava | Registrska številka mrežaste kletke | Datum ulova | Območje ulova Zemljepisna dolžina Zemljepisna širina | številka eBCD | datum eBCD | Datum dajanja v mrežasto kletko za rejo | Količina, dana v mrežasto kletko (v tonah) | Število rib, danih v mrežasto kletko za pitanje | Sestava po velikosti | Ribogojnica (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Ime plovila

Zastava

Registrska številka mrežaste kletke

Datum ulova

Območje ulova Zemljepisna dolžina Zemljepisna širina

številka eBCD

datum eBCD

Datum dajanja v mrežasto kletko za rejo

Količina, dana v mrežasto kletko (v tonah)

Število rib, danih v mrežasto kletko za pitanje

Sestava po velikosti

Ribogojnica (*1)

---

(1)  To je Deklaracija o dajanju v mrežasto kletko za rejo iz Priporočila ICCAT 06-07.

(*1)  Ribogojnica z dovoljenjem za pitanje modroplavutega tuna, ulovljenega na območju Konvencije.

---

PRILOGA XV

MINIMALNI STANDARDI ZA VZPOSTAVITEV SISTEMA VMS NA OBMOČJU KONVENCIJE ICCAT
   (1)

1.

| (a) | zahteva, da so njena ribiška plovila opremljena z avtonomnim sistemom, v katerega ni mogoče neopazno nedovoljeno posegati, ki neprenehoma, avtomatično in neodvisno od posredovanja plovila posreduje sporočila centru za spremljanje ribištva (FMC) države članice zastave, da država članica zastave ribiškega plovila spremlja položaj, smer in hitrost navedenega ribiškega plovila; |
| --- | --- |

(a)

zahteva, da so njena ribiška plovila opremljena z avtonomnim sistemom, v katerega ni mogoče neopazno nedovoljeno posegati, ki neprenehoma, avtomatično in neodvisno od posredovanja plovila posreduje sporočila centru za spremljanje ribištva (FMC) države članice zastave, da država članica zastave ribiškega plovila spremlja položaj, smer in hitrost navedenega ribiškega plovila;

| (b) | zagotovi, da satelitska sledilna naprava, nameščena na krovu ribiškega plovila, neprenehno zbira in FMC države članice zastave posreduje naslednje podatke:






  — | identifikacijo plovila, |
| --- | --- | --- |

(b)

zagotovi, da satelitska sledilna naprava, nameščena na krovu ribiškega plovila, neprenehno zbira in FMC države članice zastave posreduje naslednje podatke:

—

identifikacijo plovila,

| — | geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in zemljepisna širina) z odstopanjem, manjšim od 500 metrov, in 99 % intervalom zaupanja ter |
| --- | --- |

—

geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in zemljepisna širina) z odstopanjem, manjšim od 500 metrov, in 99 % intervalom zaupanja ter

| — | datum in uro; |
| --- | --- |

—

datum in uro;

| (c) | zagotovi, da FMC države članice zastave prejme samodejno obvestilo, če je komunikacija med FMC in satelitsko sledilno napravo prekinjena; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da FMC države članice zastave prejme samodejno obvestilo, če je komunikacija med FMC in satelitsko sledilno napravo prekinjena;

| (d) | v sodelovanju z obalno državo zagotovi, da se tudi sporočila o položaju, ki jih posredujejo plovila, ki pljujejo pod njeno zastavo, ko delujejo v vodah v pristojnosti navedene obalne države, samodejno in v realnem času pošiljajo FMC obalne države, ki je odobrila dejavnost. Pri izvajanju te določbe je treba ustrezno pozornost nameniti zmanjšanju operativnih stroškov, tehničnih težav in upravnega bremena, povezanih s pošiljanjem teh sporočil; in |
| --- | --- |

(d)

v sodelovanju z obalno državo zagotovi, da se tudi sporočila o položaju, ki jih posredujejo plovila, ki pljujejo pod njeno zastavo, ko delujejo v vodah v pristojnosti navedene obalne države, samodejno in v realnem času pošiljajo FMC obalne države, ki je odobrila dejavnost. Pri izvajanju te določbe je treba ustrezno pozornost nameniti zmanjšanju operativnih stroškov, tehničnih težav in upravnega bremena, povezanih s pošiljanjem teh sporočil; in

| (e) | zagotovi, da za pošiljanje in prejemanje sporočil o položaju, kot je opisano v točki (d), FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države izmenjata svoje kontaktne podatke in se nemudoma obvestita o katerih koli spremembah teh informacij. FMC obalne države obvesti FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije o kakršni koli prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju. Pošiljanje sporočil o položaju med FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države se izvaja elektronsko po sistemu varnega komuniciranja. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da za pošiljanje in prejemanje sporočil o položaju, kot je opisano v točki (d), FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države izmenjata svoje kontaktne podatke in se nemudoma obvestita o katerih koli spremembah teh informacij. FMC obalne države obvesti FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije o kakršni koli prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju. Pošiljanje sporočil o položaju med FMC države članice zastave ali pogodbenice Konvencije in FMC obalne države se izvaja elektronsko po sistemu varnega komuniciranja.

2.

Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se sporočila sistema VMS pošiljajo in prejemajo, kot je določeno v odstavku 1, in te informacije uporabijo za stalno spremljanje položaja plovil, ki pljujejo pod njeno zastavo.

3.

| (a) | se v satelitsko sledilno napravo nedovoljeno ne posega na noben način; |
| --- | --- |

(a)

se v satelitsko sledilno napravo nedovoljeno ne posega na noben način;

| (b) | se podatki sistema VMS v ničemer ne spreminjajo; |
| --- | --- |

(b)

se podatki sistema VMS v ničemer ne spreminjajo;

| (c) | antene, povezane s satelitsko sledilno napravo, niso na noben način blokirane; |
| --- | --- |

(c)

antene, povezane s satelitsko sledilno napravo, niso na noben način blokirane;

| (d) | je satelitska sledilna naprava nameščena v ribiško plovilo in se na noben način namerno ne posega v oskrbo z električno energijo ter |
| --- | --- |

(d)

je satelitska sledilna naprava nameščena v ribiško plovilo in se na noben način namerno ne posega v oskrbo z električno energijo ter

| (e) | satelitska sledilna naprava ni odstranjena s plovila, razen zaradi popravila ali zamenjave. |
| --- | --- |

(e)

satelitska sledilna naprava ni odstranjena s plovila, razen zaradi popravila ali zamenjave.

4.

V primeru tehnične okvare ali nedelovanja satelitske sledilne naprave, nameščene na krovu ribiškega plovila, se naprava popravi ali zamenja v enem mesecu od časa dogodka, razen če je bilo plovilo odstranjeno s seznama pooblaščenih plovil za industrijski ribolov, kadar je to primerno, ali za plovila, za katera ni potrebna vključitev na seznam plovil z dovoljenjem ICCAT, dovoljenje za ribolov na območjih zunaj pristojnosti države Konvencije, ki je država zastave, ne velja več. Plovilo s pokvarjeno satelitsko sledilno napravo ne sme začeti ribolovnega potovanja. Ko naprava preneha delovati ali ima tehnično okvaro med ribolovnim potovanjem, se popravilo ali zamenjava izvede takoj, ko plovilo vstopi v pristanišče; ribiško plovilo ne sme začeti ribolovnega potovanja, dokler se satelitska sledilna naprava ne popravi ali zamenja.

5.

Vsaka država članica ali pogodbenica Konvencije zagotovi, da ribiško plovilo s pokvarjeno satelitsko sledilno napravo FMC vsaj enkrat na dan pošlje poročila z informacijami iz točke (b) odstavka 1 z drugimi komunikacijskimi sredstvi (radio, spletno poročanje, elektronska pošta, telefaks ali teleks).

6.

Države članice ali pogodbenice Konvencije lahko dovolijo plovilu, da izklopi svojo satelitsko sledilno napravo, samo če plovilo dlje časa ne bo opravljalo ribolova (na primer v suhem doku zaradi popravila), in o tem vnaprej obvesti pristojne organe svoje države članice zastave ali pogodbenice Konvencije. Preden plovilo zapusti pristanišče ponovno aktivira satelitsko sledilno napravo ter zbere in pošlje vsaj eno poročilo.

---

(1)  To je Priporočilo ICCAT 18–10 o minimalnih standardih za sisteme za spremljanje plovil na območju Konvencije ICCAT.

1

---

PRILOGA XVI

KORELACIJSKA TABELA MED UREDBO (EU) 2016/1627 IN TO UREDBO

| Uredba (EU) 2016/1627 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 1 |
| Člen 3 | Člen 5 |
| Člen 4 | – |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 11 |
| Člen 7 | Člen 12 |
| Člen 8 | Člen 13 |
| Člen 9 | Člen 14 |
| Člen 10 | Člen 16 |
| Člen 11 | Člen 17 in Priloga I |
| Člen 12 | Člen 17 in Priloga I |
| Člen 13 | Člen 18 |
| Člen 14 | Člen 19 |
| Člen 15 | Člen 20 |
| Člen 16 | Člen 21 |
| Člen 17 | Člen 25 |
| Člen 18 | Člen 22 |
| Člen 19 | Člen 23 |
| Člen 20 | Člen 26 |
| Člen 21 | Člen 4 |
| Člen 22 | Člen 27 |
| Člen 23 | Člen 28 |
| Člen 24 | Člen 30 |
| Člen 25 | Člen 31 |
| Člen 26 | Člen 32 |
| Člen 27 | Člen 36 |
| Člen 28 | Člen 37 |
| Člen 29 | Člen 29 |
| Člen 30 | Člen 33 |
| Člen 31 | Člen 34 |
| Člen 32 | Člen 35 |
| Člen 33 | Člen 40 |
| Člen 34 | Člen 41 |
| Člen 35 | Člen 43 |
| Člen 36 | Člen 44 |
| Člen 37 | Člen 51 |
| Člen 38 | Člen 42 |
| Člen 39 | Člen 45 |
| Člen 40 | Člen 46 |
| Člen 41 | Člen 46 |
| Člen 42 | Člen 47 |
| Člen 43 | Člen 48 |
| Člen 44 | Člen 49 |
| Člen 45 | Člen 50 |
| Člen 46 | Člen 51 |
| Člen 47 | Člen 55 |
| Člen 48 | Člen 56 |
| Člen 49 | Člen 57 |
| Člen 50 | Člen 38 |
| Člen 51 | Člen 39 |
| Člen 52 | Člen 58 |
| Člen 53 | Člen 15 |
| Člen 54 | Člen 59 |
| Člen 55 | Člen 60 |
| Člen 56 | Člen 62 |
| Člen 57 | Člen 63 |
| Člen 58 | Člen 64 |
| Člen 59 | Člen 68 |
| Člen 60 | Člen 70 |
| Člen 61 | Člen 71 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga V |
| Priloga IV | Priloga VI |
| Priloga V | Priloga III |
| Priloga VI | Priloga IV |
| Priloga VII | Priloga VIII |
| Priloga VIII | Priloga IX |
| Priloga IX | Priloga X |
| Priloga X | Priloga XI |
| Priloga XI | Priloga XII |
| Priloga XII | Priloga XIII |

Uredba (EU) 2016/1627

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 1

Člen 3

Člen 5

Člen 4

–

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 11

Člen 7

Člen 12

Člen 8

Člen 13

Člen 9

Člen 14

Člen 10

Člen 16

Člen 11

Člen 17 in Priloga I

Člen 12

Člen 17 in Priloga I

Člen 13

Člen 18

Člen 14

Člen 19

Člen 15

Člen 20

Člen 16

Člen 21

Člen 17

Člen 25

Člen 18

Člen 22

Člen 19

Člen 23

Člen 20

Člen 26

Člen 21

Člen 4

Člen 22

Člen 27

Člen 23

Člen 28

Člen 24

Člen 30

Člen 25

Člen 31

Člen 26

Člen 32

Člen 27

Člen 36

Člen 28

Člen 37

Člen 29

Člen 29

Člen 30

Člen 33

Člen 31

Člen 34

Člen 32

Člen 35

Člen 33

Člen 40

Člen 34

Člen 41

Člen 35

Člen 43

Člen 36

Člen 44

Člen 37

Člen 51

Člen 38

Člen 42

Člen 39

Člen 45

Člen 40

Člen 46

Člen 41

Člen 46

Člen 42

Člen 47

Člen 43

Člen 48

Člen 44

Člen 49

Člen 45

Člen 50

Člen 46

Člen 51

Člen 47

Člen 55

Člen 48

Člen 56

Člen 49

Člen 57

Člen 50

Člen 38

Člen 51

Člen 39

Člen 52

Člen 58

Člen 53

Člen 15

Člen 54

Člen 59

Člen 55

Člen 60

Člen 56

Člen 62

Člen 57

Člen 63

Člen 58

Člen 64

Člen 59

Člen 68

Člen 60

Člen 70

Člen 61

Člen 71

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga V

Priloga IV

Priloga VI

Priloga V

Priloga III

Priloga VI

Priloga IV

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga IX

Priloga X

Priloga X

Priloga XI

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XII

Priloga XIII

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/65

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2054

z dne 20. septembra 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Allåkerbär från Norrland“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Allåkerbär från Norrland“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Allåkerbär från Norrland“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Allåkerbär från Norrland“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Allåkerbär från Norrland“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Allåkerbär från Norrland“ (ZOP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. septembra 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 199, 7.6.2023, str. 21.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/67

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2055

z dne 25. septembra 2023

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede sintetičnih polimernih mikrodelcev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 68(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Splošna prisotnost majhnih fragmentov sintetičnih ali kemijsko spremenjenih naravnih polimerov, ki niso topni v vodi, se zelo počasi razgradijo in jih živi organizmi zlahka zaužijejo, vzbuja pomisleke glede njihovega splošnega vpliva na okolje in po možnosti na zdravje ljudi. Ti polimeri so v okolju zelo razširjeni, najti pa jih je bilo mogoče tudi v pitni vodi in hrani. V okolju se kopičijo in prispevajo k onesnaževanju z mikroplastiko. |
| --- | --- |

(1)

Splošna prisotnost majhnih fragmentov sintetičnih ali kemijsko spremenjenih naravnih polimerov, ki niso topni v vodi, se zelo počasi razgradijo in jih živi organizmi zlahka zaužijejo, vzbuja pomisleke glede njihovega splošnega vpliva na okolje in po možnosti na zdravje ljudi. Ti polimeri so v okolju zelo razširjeni, najti pa jih je bilo mogoče tudi v pitni vodi in hrani. V okolju se kopičijo in prispevajo k onesnaževanju z mikroplastiko.

| (2) | Velik del onesnaževanja z mikroplastiko nastane nenamerno, na primer kot posledica razgradnje večjih kosov plastičnih odpadkov ali obrabe gum in barve za ceste ali pranja sintetičnih oblačil. Majni fragmenti sintetičnih ali kemijsko spremenjenih naravnih polimerov pa se tudi proizvajajo, da se uporabijo kot taki ali dodajo izdelkom. |
| --- | --- |

(2)

Velik del onesnaževanja z mikroplastiko nastane nenamerno, na primer kot posledica razgradnje večjih kosov plastičnih odpadkov ali obrabe gum in barve za ceste ali pranja sintetičnih oblačil. Majni fragmenti sintetičnih ali kemijsko spremenjenih naravnih polimerov pa se tudi proizvajajo, da se uporabijo kot taki ali dodajo izdelkom.

| (3) | Svet je v sklepih z dne 20. junija 2016 o akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo (2) in z dne 24. marca 2017 o mednarodnem upravljanju oceanov (3) Komisijo pozval, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje izpustov makro- in mikroplastičnih odpadkov v morsko okolje, vključno s predlogom za prepoved polimerov v kozmetičnih izdelkih, izdelkih za osebno nego in detergentih. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v sklepih z dne 20. junija 2016 o akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo (2) in z dne 24. marca 2017 o mednarodnem upravljanju oceanov (3) Komisijo pozval, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje izpustov makro- in mikroplastičnih odpadkov v morsko okolje, vključno s predlogom za prepoved polimerov v kozmetičnih izdelkih, izdelkih za osebno nego in detergentih.

| (4) | Komisija je v poskusu odpravljanja onesnaževanja s plastiko januarja 2018 sprejela strategijo za plastiko (4), katere cilj je bil med drugim zmanjšati vse vire, ki prispevajo k onesnaževanju z mikroplastiko. Ta zaveza je bila znova potrjena decembra 2019 z objavo evropskega zelenega dogovora (5), marca 2020 z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (6) in maja 2021 z akcijskim načrtom za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal (7). Slednji akcijski načrt vključuje na primer cilj do leta 2030 zmanjšati količino mikroplastike, sproščene v okolje, za 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v poskusu odpravljanja onesnaževanja s plastiko januarja 2018 sprejela strategijo za plastiko (4), katere cilj je bil med drugim zmanjšati vse vire, ki prispevajo k onesnaževanju z mikroplastiko. Ta zaveza je bila znova potrjena decembra 2019 z objavo evropskega zelenega dogovora (5), marca 2020 z novim akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (6) in maja 2021 z akcijskim načrtom za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal (7). Slednji akcijski načrt vključuje na primer cilj do leta 2030 zmanjšati količino mikroplastike, sproščene v okolje, za 30 %.

| (5) | Evropski parlament je septembra 2018 Komisijo pozval (8), naj do leta 2020 uvede prepoved mikroplastike v kozmetičnih izdelkih, izdelkih za osebno nego, detergentih in čistilnih sredstvih. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je septembra 2018 Komisijo pozval (8), naj do leta 2020 uvede prepoved mikroplastike v kozmetičnih izdelkih, izdelkih za osebno nego, detergentih in čistilnih sredstvih.

| (6) | Morebitni vplivi onesnaževanja z mikroplastiko na okolje in po možnosti na zdravje ljudi so vzbudili pomisleke v različnih delih sveta. Več držav je sprejelo ali predlagalo namenske ukrepe. Vendar bi lahko različne nacionalne omejitve ovirale delovanje notranjega trga, zato je potrebna uskladitev na ravni Unije. |
| --- | --- |

(6)

Morebitni vplivi onesnaževanja z mikroplastiko na okolje in po možnosti na zdravje ljudi so vzbudili pomisleke v različnih delih sveta. Več držav je sprejelo ali predlagalo namenske ukrepe. Vendar bi lahko različne nacionalne omejitve ovirale delovanje notranjega trga, zato je potrebna uskladitev na ravni Unije.

| (7) | Komisija je 9. novembra 2017 Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila (9), naj v skladu s členom 69(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo za morebitno omejitev sintetičnih polimerov, netopnih v vodi, z velikostjo 5 mm ali manj (v nadaljnjem besedilu: sintetični polimerni mikrodelci), ki so v izdelkih prisotni zaradi zagotavljanja želene lastnosti (v nadaljnjem besedilu: namerno prisotni), da se obravnava tveganje, ki ga lahko ti mikrodelci pomenijo za vodno okolje (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 9. novembra 2017 Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila (9), naj v skladu s členom 69(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo za morebitno omejitev sintetičnih polimerov, netopnih v vodi, z velikostjo 5 mm ali manj (v nadaljnjem besedilu: sintetični polimerni mikrodelci), ki so v izdelkih prisotni zaradi zagotavljanja želene lastnosti (v nadaljnjem besedilu: namerno prisotni), da se obravnava tveganje, ki ga lahko ti mikrodelci pomenijo za vodno okolje (v nadaljnjem besedilu: dokumentacija iz Priloge XV).

| (8) | Agencija je 29. januarja 2019 objavila dokumentacijo iz Priloge XV (10), v kateri ugotavlja, da namerna uporaba sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki povzroča izpuste v okolje, pomeni tveganje za okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati na ravni Unije. Po njenih ocenah je trenutno v okolje vsako leto sčasoma spuščenih več kot 42 000 ton namerno prisotne mikroplastike (11). V dokumentaciji iz Priloge XV je bil predlagan diferenciran pristop k obvladovanju tveganja, da bi se obravnavala tveganja zaradi sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki niso ustrezno nadzorovani. Za sektorje in uporabe, v oziroma pri katerih so izpusti neizogibni, je bila predlagana popolna prepoved dajanja v promet. Za zmanjšanje izpustov, ki jih je mogoče preprečiti, so bila predlagana navodila za uporabo in odstranjevanje. Predlagano je bilo tudi, da se informacije o izpustih pri uporabah, izključenih iz prepovedi dajanja v promet, pridobijo z zahtevo za poročanje. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 29. januarja 2019 objavila dokumentacijo iz Priloge XV (10), v kateri ugotavlja, da namerna uporaba sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki povzroča izpuste v okolje, pomeni tveganje za okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati na ravni Unije. Po njenih ocenah je trenutno v okolje vsako leto sčasoma spuščenih več kot 42 000 ton namerno prisotne mikroplastike (11). V dokumentaciji iz Priloge XV je bil predlagan diferenciran pristop k obvladovanju tveganja, da bi se obravnavala tveganja zaradi sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki niso ustrezno nadzorovani. Za sektorje in uporabe, v oziroma pri katerih so izpusti neizogibni, je bila predlagana popolna prepoved dajanja v promet. Za zmanjšanje izpustov, ki jih je mogoče preprečiti, so bila predlagana navodila za uporabo in odstranjevanje. Predlagano je bilo tudi, da se informacije o izpustih pri uporabah, izključenih iz prepovedi dajanja v promet, pridobijo z zahtevo za poročanje.

| (9) | V dokumentaciji iz Priloge XV je bila namreč predlagana prepoved dajanja vseh trdnih polimerov, vsebovanih v mikrodelcih, ali mikrodelcev s površinskim premazom iz trdnih polimerov kot takih ali v zmesi v koncentraciji 0,01 mas. % ali več v promet. Ocenjuje se, da se bodo zaradi tega v dvajsetih letih po uvedbi prepovedi skupne emisije mikroplastike zmanjšale za približno 500 000 ton. Tako bi se siceršnji izpust količinsko opredeljenih emisij zmanjšal za 70 %. Mejna koncentracija v višini 0,01 % ustreza najnižji sporočeni ravni koncentracije, pri kateri bi sintetični polimerni mikrodelci še vedno lahko vplivali na delovanje izdelka. |
| --- | --- |

(9)

V dokumentaciji iz Priloge XV je bila namreč predlagana prepoved dajanja vseh trdnih polimerov, vsebovanih v mikrodelcih, ali mikrodelcev s površinskim premazom iz trdnih polimerov kot takih ali v zmesi v koncentraciji 0,01 mas. % ali več v promet. Ocenjuje se, da se bodo zaradi tega v dvajsetih letih po uvedbi prepovedi skupne emisije mikroplastike zmanjšale za približno 500 000 ton. Tako bi se siceršnji izpust količinsko opredeljenih emisij zmanjšal za 70 %. Mejna koncentracija v višini 0,01 % ustreza najnižji sporočeni ravni koncentracije, pri kateri bi sintetični polimerni mikrodelci še vedno lahko vplivali na delovanje izdelka.

| (10) | Zaradi zelo spremenljive sestave, lastnosti in dimenzij sintetičnih polimernih mikrodelcev se v dokumentaciji iz Priloge XV niso obravnavali posebni polimeri ali dodatki ali druge snovi, ki jih lahko polimeri vsebujejo, pač pa se je analizirala skupina polimerov z enakimi intrinzičnimi lastnostmi glede velikosti, razmerja dimenzij, trdnega stanja, sintetičnega izvora in izredne obstojnosti v okolju. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi zelo spremenljive sestave, lastnosti in dimenzij sintetičnih polimernih mikrodelcev se v dokumentaciji iz Priloge XV niso obravnavali posebni polimeri ali dodatki ali druge snovi, ki jih lahko polimeri vsebujejo, pač pa se je analizirala skupina polimerov z enakimi intrinzičnimi lastnostmi glede velikosti, razmerja dimenzij, trdnega stanja, sintetičnega izvora in izredne obstojnosti v okolju.

| (11) | V dokumentaciji iz Priloge XV je predlagana izključitev razgradljivih ali vodotopnih polimerov in naravnih polimerov, ki niso bili kemijsko spremenjeni, saj nimajo enake dolgoročne obstojnosti in zato ne prispevajo k opredeljenemu tveganju. |
| --- | --- |

(11)

V dokumentaciji iz Priloge XV je predlagana izključitev razgradljivih ali vodotopnih polimerov in naravnih polimerov, ki niso bili kemijsko spremenjeni, saj nimajo enake dolgoročne obstojnosti in zato ne prispevajo k opredeljenemu tveganju.

| (12) | V dokumentaciji iz Priloge XV je predlagan okvir standardiziranih testnih metod in meril za uspešno opravljen preskus za opredelitev razgradljivosti za namen omejitve. Testne metode so bile zasnovane za merjenje biotskega razkroja, čeprav ni mogoče izključiti, da med preskusom pride tudi do abiotskega razkroja, kar prispeva k njegovim rezultatom. Testne metode so bile razvrščene glede na zasnovo in utemeljitev preskusa. Skupine 1 do 3 zajemajo razmeroma hitre, a stroge presejalne teste. Skupini 4 in 5 zajemata presejalne in simulacijske študije, ki so vse bolj izpopolnjene, tehnično zahtevne in dolgotrajne, pri katerih pa so preskusni pogoji okoljsko pomembnejši. V dokumentaciji iz Priloge XV je bilo predlagano, da kot dokaz razgradljivosti za namen omejitve zadostuje, da je izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus s katero koli dovoljeno testno metodo v skupinah 1 do 5. |
| --- | --- |

(12)

V dokumentaciji iz Priloge XV je predlagan okvir standardiziranih testnih metod in meril za uspešno opravljen preskus za opredelitev razgradljivosti za namen omejitve. Testne metode so bile zasnovane za merjenje biotskega razkroja, čeprav ni mogoče izključiti, da med preskusom pride tudi do abiotskega razkroja, kar prispeva k njegovim rezultatom. Testne metode so bile razvrščene glede na zasnovo in utemeljitev preskusa. Skupine 1 do 3 zajemajo razmeroma hitre, a stroge presejalne teste. Skupini 4 in 5 zajemata presejalne in simulacijske študije, ki so vse bolj izpopolnjene, tehnično zahtevne in dolgotrajne, pri katerih pa so preskusni pogoji okoljsko pomembnejši. V dokumentaciji iz Priloge XV je bilo predlagano, da kot dokaz razgradljivosti za namen omejitve zadostuje, da je izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus s katero koli dovoljeno testno metodo v skupinah 1 do 5.

| (13) | Vodotopni trdni polimeri po izpustu v okolje niso več trdni, zato ne prispevajo k opredeljenemu pomisleku. Zato je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano, da se uporabijo mednarodno sprejete metode za preskus topnosti, navedeni vodotopni polimeri pa izključijo s področja uporabe omejitve. |
| --- | --- |

(13)

Vodotopni trdni polimeri po izpustu v okolje niso več trdni, zato ne prispevajo k opredeljenemu pomisleku. Zato je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano, da se uporabijo mednarodno sprejete metode za preskus topnosti, navedeni vodotopni polimeri pa izključijo s področja uporabe omejitve.

| (14) | V dokumentaciji iz Priloge XV je bil nadalje kot zgornja mejna velikost za obravnavane sintetične polimerne mikrodelce predlagan premer 5 mm v vseh dimenzijah. Ta vrednost se v znanstveni skupnosti in pravnih aktih nekaterih držav članic splošno uporablja. Ta mejna vrednost je tudi skladna z zgornjo mejo za mikroodpadke (vključno z mikroplastiko) iz Priloge k Sklepu Komisije (EU) 2017/848 (12) ter se uporablja za izvajanje Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). V skladu z dokumentacijo iz Priloge XV je nazadnje verjetneje, da živi organizmi zaužijejo delce, manjše od te velikosti, kot pa večje delce. |
| --- | --- |

(14)

V dokumentaciji iz Priloge XV je bil nadalje kot zgornja mejna velikost za obravnavane sintetične polimerne mikrodelce predlagan premer 5 mm v vseh dimenzijah. Ta vrednost se v znanstveni skupnosti in pravnih aktih nekaterih držav članic splošno uporablja. Ta mejna vrednost je tudi skladna z zgornjo mejo za mikroodpadke (vključno z mikroplastiko) iz Priloge k Sklepu Komisije (EU) 2017/848 (12) ter se uporablja za izvajanje Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13). V skladu z dokumentacijo iz Priloge XV je nazadnje verjetneje, da živi organizmi zaužijejo delce, manjše od te velikosti, kot pa večje delce.

| (15) | Nekateri vlaknasti sintetični polimerni delci so daljši od 5 mm, a krajši od 15 mm, na primer delci za utrjevanje lepil in ojačanje betona. Ker so ti vlaknasti delci zelo obstojni in prispevajo k opredeljenemu tveganju, bi jih bilo treba v skladu z dokumentacijo iz Priloge XV vključiti na področje uporabe omejitve. |
| --- | --- |

(15)

Nekateri vlaknasti sintetični polimerni delci so daljši od 5 mm, a krajši od 15 mm, na primer delci za utrjevanje lepil in ojačanje betona. Ker so ti vlaknasti delci zelo obstojni in prispevajo k opredeljenemu tveganju, bi jih bilo treba v skladu z dokumentacijo iz Priloge XV vključiti na področje uporabe omejitve.

| (16) | Da se preprečijo neželene nadomestitve, tj. zamenjava sintetičnih polimernih mikrodelcev s še manjšimi obstojnimi polimernimi delci, ki lahko pomenijo enako ali še večje tveganje za okolje, so bili z dokumentacijo iz Priloge XV na področje uporabe omejitve sprva vključeni delci pod mikroravnjo. Zaradi uskladitve z nižjo mejno velikostjo, že priporočeno s Priporočilom Komisije C(2022) 3689 (14), je bila predlagana nižja mejna velikost, in sicer1 nm za delce in 3 nm za vlaknaste delce. Vendar so bili v pripombah, prejetih med posvetovanjem o dokumentaciji iz Priloge XV, poudarjeni precejšnji praktični pomisleki, tudi glede izvrševanja. Zaradi zagotovitve izvršljivosti je bila dokumentacija iz Priloge XV prilagojena, nižja mejna velikost sintetičnih polimernih mikrodelcev pa povečana, in sicer z 1 nm na 0,1 μm za delce in s 3 nm na 0,3 μm za vlaknaste delce. |
| --- | --- |

(16)

Da se preprečijo neželene nadomestitve, tj. zamenjava sintetičnih polimernih mikrodelcev s še manjšimi obstojnimi polimernimi delci, ki lahko pomenijo enako ali še večje tveganje za okolje, so bili z dokumentacijo iz Priloge XV na področje uporabe omejitve sprva vključeni delci pod mikroravnjo. Zaradi uskladitve z nižjo mejno velikostjo, že priporočeno s Priporočilom Komisije C(2022) 3689 (14), je bila predlagana nižja mejna velikost, in sicer1 nm za delce in 3 nm za vlaknaste delce. Vendar so bili v pripombah, prejetih med posvetovanjem o dokumentaciji iz Priloge XV, poudarjeni precejšnji praktični pomisleki, tudi glede izvrševanja. Zaradi zagotovitve izvršljivosti je bila dokumentacija iz Priloge XV prilagojena, nižja mejna velikost sintetičnih polimernih mikrodelcev pa povečana, in sicer z 1 nm na 0,1 μm za delce in s 3 nm na 0,3 μm za vlaknaste delce.

| (17) | Delci, ki vsebujejo sintetični ali kemijsko spremenjen naravni polimer, ki je trden in netopen v vodi, ali so z njim prevlečeni, so različnih velikosti. Ko so ti delci dodani v izdelek, le nekateri od njih izpolnjujejo mejne velikosti iz dokumentacije iz Priloge XV in prispevajo k opredeljenemu pomisleku. Zato je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano, da bi se moralo šteti, da polimer spada na področje uporabe omejitve, če med drugim vsaj 1 mas. % delcev, ki zadevni polimer vsebujejo ali so z njim prevlečeni, izpolnjuje navedene mejne velikosti. |
| --- | --- |

(17)

Delci, ki vsebujejo sintetični ali kemijsko spremenjen naravni polimer, ki je trden in netopen v vodi, ali so z njim prevlečeni, so različnih velikosti. Ko so ti delci dodani v izdelek, le nekateri od njih izpolnjujejo mejne velikosti iz dokumentacije iz Priloge XV in prispevajo k opredeljenemu pomisleku. Zato je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano, da bi se moralo šteti, da polimer spada na področje uporabe omejitve, če med drugim vsaj 1 mas. % delcev, ki zadevni polimer vsebujejo ali so z njim prevlečeni, izpolnjuje navedene mejne velikosti.

| (18) | V dokumentaciji iz Priloge XV je bilo predlagano, da se iz prepovedi dajanja v promet izključi več uporab ali sektorjev. Predlagana je bila izključitev sintetičnih polimernih mikrodelcev za uporabo v industrijskih obratih, saj je emisije iz takih uporab lažje nadzorovati kot na primer emisije iz potrošniške ali poklicne uporabe. Za preprečitev čezmernega zakonskega urejanja določenih uporab in sektorjev je bilo predlagano, da se izključijo zdravila s področja uporabe Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), zdravila za uporabo v veterinarski medicini s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (16), sredstva za gnojenje v EU s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter aditivi za živila s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Morebitni izpusti iz in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov se lahko po mnenju Agencije čim bolj zmanjšajo z določitvijo pogojev uporabe in odstranjevanja, pri čemer se hkrati zagotavljajo stalne socialno-ekonomske koristi njihove uporabe. Poleg tega so predlagana odstopanja od prepovedi dajanja v promet, če se pričakuje, da je tveganje izpustov čim manjše, saj so sintetični polimerni mikrodelci zadrževani s tehničnimi sredstvi, kot so kromatografske kolone, kartuše za filtriranje vode ali tonerji za tiskalnike, ali stalno izgubljajo obliko delcev, ker na primer nabrekajo ali ustvarijo zaščitno prevleko, na primer v plenicah, laku za nohte ali barvi, ali so med končno uporabo trajno vključeni v trdni matriks, kot so vlakna, dodana betonu ali peletom, ki se uporabljajo kot surovine za lite izdelke. |
| --- | --- |

(18)

V dokumentaciji iz Priloge XV je bilo predlagano, da se iz prepovedi dajanja v promet izključi več uporab ali sektorjev. Predlagana je bila izključitev sintetičnih polimernih mikrodelcev za uporabo v industrijskih obratih, saj je emisije iz takih uporab lažje nadzorovati kot na primer emisije iz potrošniške ali poklicne uporabe. Za preprečitev čezmernega zakonskega urejanja določenih uporab in sektorjev je bilo predlagano, da se izključijo zdravila s področja uporabe Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), zdravila za uporabo v veterinarski medicini s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (16), sredstva za gnojenje v EU s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter aditivi za živila s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Morebitni izpusti iz in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov se lahko po mnenju Agencije čim bolj zmanjšajo z določitvijo pogojev uporabe in odstranjevanja, pri čemer se hkrati zagotavljajo stalne socialno-ekonomske koristi njihove uporabe. Poleg tega so predlagana odstopanja od prepovedi dajanja v promet, če se pričakuje, da je tveganje izpustov čim manjše, saj so sintetični polimerni mikrodelci zadrževani s tehničnimi sredstvi, kot so kromatografske kolone, kartuše za filtriranje vode ali tonerji za tiskalnike, ali stalno izgubljajo obliko delcev, ker na primer nabrekajo ali ustvarijo zaščitno prevleko, na primer v plenicah, laku za nohte ali barvi, ali so med končno uporabo trajno vključeni v trdni matriks, kot so vlakna, dodana betonu ali peletom, ki se uporabljajo kot surovine za lite izdelke.

| (19) | V dokumentaciji iz Priloge XV se je ocenilo tudi več možnosti omejitve za granulirana polnila za umetne športne podloge ter je bilo predlagano, da se njihovo dajanje v promet prepove s prehodnim obdobjem šestih let brez izjem ali s prehodnim obdobjem treh let z izjemo od prepovedi, če se s posebnimi ukrepi za obvladovanje tveganja zagotovi, da letni izpusti sintetičnih polimernih mikrodelcev iz umetnih športnih terenov ne presegajo 7 g/m2. |
| --- | --- |

(19)

V dokumentaciji iz Priloge XV se je ocenilo tudi več možnosti omejitve za granulirana polnila za umetne športne podloge ter je bilo predlagano, da se njihovo dajanje v promet prepove s prehodnim obdobjem šestih let brez izjem ali s prehodnim obdobjem treh let z izjemo od prepovedi, če se s posebnimi ukrepi za obvladovanje tveganja zagotovi, da letni izpusti sintetičnih polimernih mikrodelcev iz umetnih športnih terenov ne presegajo 7 g/m2.

| (20) | Za sektorje ali izdelke, opredeljene med postopkom za določitev omejitev, so bila glede prepovedi dajanja v promet predlagana posebna prehodna obdobja, da se zadevnim deležnikom zagotovi dovolj časa za uskladitev z omejitvijo in prehodom na ustreznejše alternative, na primer razgradljive polimere. Taka prehodna obdobja so potrebna tudi, da se države članice pripravijo na izvrševanje omejitve. Zmanjšujejo pa tudi stroške za družbo, ne da bi povzročala nepotrebne zamude pri zmanjšanju emisij. Za druge uporabe in izdelke, ki med postopkom za določanje omejitev niso posamično opredeljeni, prehodna obdobja niso bila predlagana. |
| --- | --- |

(20)

Za sektorje ali izdelke, opredeljene med postopkom za določitev omejitev, so bila glede prepovedi dajanja v promet predlagana posebna prehodna obdobja, da se zadevnim deležnikom zagotovi dovolj časa za uskladitev z omejitvijo in prehodom na ustreznejše alternative, na primer razgradljive polimere. Taka prehodna obdobja so potrebna tudi, da se države članice pripravijo na izvrševanje omejitve. Zmanjšujejo pa tudi stroške za družbo, ne da bi povzročala nepotrebne zamude pri zmanjšanju emisij. Za druge uporabe in izdelke, ki med postopkom za določanje omejitev niso posamično opredeljeni, prehodna obdobja niso bila predlagana.

| (21) | Glede prepovedi dajanja plastičnih mikrokroglic v promet, tj. sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki se uporabljajo kot abrazivno sredstvo, na primer za piling kože, globinski piling ali čiščenje, zlasti v kozmetičnih izdelkih, ki se izperejo, ali detergentih, prehodno obdobje ni bilo predlagano, saj se je pričakovalo, da bo gospodarska panoga do leta 2020 njihovo uporabo prostovoljno postopoma opustila. Za kozmetične izdelke brez plastičnih mikrokroglic, ki se izperejo in ki se ne odstranijo, je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano štiri- oziroma šestletno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(21)

Glede prepovedi dajanja plastičnih mikrokroglic v promet, tj. sintetičnih polimernih mikrodelcev, ki se uporabljajo kot abrazivno sredstvo, na primer za piling kože, globinski piling ali čiščenje, zlasti v kozmetičnih izdelkih, ki se izperejo, ali detergentih, prehodno obdobje ni bilo predlagano, saj se je pričakovalo, da bo gospodarska panoga do leta 2020 njihovo uporabo prostovoljno postopoma opustila. Za kozmetične izdelke brez plastičnih mikrokroglic, ki se izperejo in ki se ne odstranijo, je bilo v dokumentaciji iz Priloge XV predlagano štiri- oziroma šestletno prehodno obdobje.

| (22) | V dokumentaciji iz Priloge XV se za sintetične polimerne mikrodelce, ki inkapsulirajo dišave, šteje, da bi bilo z vidika njihovih ekonomskih stroškov in koristi ustrezno pet- ali osemletno prehodno obdobje. Za detergente, voske, loščila in izdelke za obdelavo zraka se je zdelo primerno petletno prehodno obdobje, da se gospodarski panogi zagotovi dovolj časa, da spremeni sestavo svojih izdelkov in nadomesti sintetične polimerne mikrodelce. |
| --- | --- |

(22)

V dokumentaciji iz Priloge XV se za sintetične polimerne mikrodelce, ki inkapsulirajo dišave, šteje, da bi bilo z vidika njihovih ekonomskih stroškov in koristi ustrezno pet- ali osemletno prehodno obdobje. Za detergente, voske, loščila in izdelke za obdelavo zraka se je zdelo primerno petletno prehodno obdobje, da se gospodarski panogi zagotovi dovolj časa, da spremeni sestavo svojih izdelkov in nadomesti sintetične polimerne mikrodelce.

| (23) | Za gnojila z nadzorovanim sproščanjem naj bi bilo petletno prehodno obdobje upravičeno, da lahko proizvajalci spremenijo sestavo svojih izdelkov za dosego ustrezne razgradljivosti v okolju. Za fitofarmacevtska sredstva iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19) in semena, tretirana s temi sredstvi, ter biocidne proizvode iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20) se je zdelo potrebno osemletno prehodno obdobje, da se gospodarski panogi zagotovi dovolj časa, da spremeni sestavo svojih proizvodov, pridobi dovoljenje in jih da na trg, pri čemer pa se v vmesnem obdobju ohranijo koristi tehnologije inkapsulacije. Za druge kmetijske in vrtnarske uporabe, kot so semena, premazana z barvili ali mazivi, ali drugi proizvodi, ki niso fitofarmacevtska sredstva ali takih sredstev ne vsebujejo, se je zdelo primerno petletno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(23)

Za gnojila z nadzorovanim sproščanjem naj bi bilo petletno prehodno obdobje upravičeno, da lahko proizvajalci spremenijo sestavo svojih izdelkov za dosego ustrezne razgradljivosti v okolju. Za fitofarmacevtska sredstva iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19) in semena, tretirana s temi sredstvi, ter biocidne proizvode iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20) se je zdelo potrebno osemletno prehodno obdobje, da se gospodarski panogi zagotovi dovolj časa, da spremeni sestavo svojih proizvodov, pridobi dovoljenje in jih da na trg, pri čemer pa se v vmesnem obdobju ohranijo koristi tehnologije inkapsulacije. Za druge kmetijske in vrtnarske uporabe, kot so semena, premazana z barvili ali mazivi, ali drugi proizvodi, ki niso fitofarmacevtska sredstva ali takih sredstev ne vsebujejo, se je zdelo primerno petletno prehodno obdobje.

| (24) | Za pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (21), ki so snovi ali zmesi, se je za spremembo sestave in prehod na primerne alternative zdelo potrebno šestletno obdobje. |
| --- | --- |

(24)

Za pripomočke iz Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta (21), ki so snovi ali zmesi, se je za spremembo sestave in prehod na primerne alternative zdelo potrebno šestletno obdobje.

| (25) | Kadar je mogoče onesnaževanje okolja s sintetičnimi polimernimi mikrodelci čim bolj zmanjšati z zahtevo po zagotovitvi navodil za uporabo in odstranjevanje, je v Prilogi XV predlagano odstopanje od prepovedi dajanja v promet. V teh navodilih bi bilo treba pojasniti, kako izdelke ustrezno uporabljati in odstranjevati, da bi bilo čim manj izpustov v okolje. |
| --- | --- |

(25)

Kadar je mogoče onesnaževanje okolja s sintetičnimi polimernimi mikrodelci čim bolj zmanjšati z zahtevo po zagotovitvi navodil za uporabo in odstranjevanje, je v Prilogi XV predlagano odstopanje od prepovedi dajanja v promet. V teh navodilih bi bilo treba pojasniti, kako izdelke ustrezno uporabljati in odstranjevati, da bi bilo čim manj izpustov v okolje.

| (26) | Poleg tega so bile v dokumentaciji iz Priloge XV predlagane zahteve za letno poročanje, da bi se spremljala učinkovitost zahteve za zagotovitev navodil za uporabo in odstranjevanje ter izboljšala razpoložljiva dokazna podlaga za obvladovanje tveganja pri uporabah sintetičnih polimernih mikrodelcev, izvzetih iz prepovedi dajanja v promet. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega so bile v dokumentaciji iz Priloge XV predlagane zahteve za letno poročanje, da bi se spremljala učinkovitost zahteve za zagotovitev navodil za uporabo in odstranjevanje ter izboljšala razpoložljiva dokazna podlaga za obvladovanje tveganja pri uporabah sintetičnih polimernih mikrodelcev, izvzetih iz prepovedi dajanja v promet.

| (27) | Odbor Agencije za oceno tveganja (RAC) je 3. junija 2020 sprejel mnenje (22) v skladu s členom 70 Uredbe (ES) št. 1907/2006 v zvezi z dokumentacijo iz Priloge XV. V tem mnenju se je strinjal z ugotovitvami iz dokumentacije iz Priloge XV o opredeljenih tveganjih ter s tem, da je predlagana omejitev ustrezen ukrep na ravni Unije za zmanjšanje teh tveganj. |
| --- | --- |

(27)

Odbor Agencije za oceno tveganja (RAC) je 3. junija 2020 sprejel mnenje (22) v skladu s členom 70 Uredbe (ES) št. 1907/2006 v zvezi z dokumentacijo iz Priloge XV. V tem mnenju se je strinjal z ugotovitvami iz dokumentacije iz Priloge XV o opredeljenih tveganjih ter s tem, da je predlagana omejitev ustrezen ukrep na ravni Unije za zmanjšanje teh tveganj.

| (28) | RAC je menil, da je z vidika zmanjšanja tveganja ustrezneje, da se za polimerne mikrodelce ne določi nižja mejna velikost, tj. vključitev vseh vlaknastih delcev, manjših od 15 mm (glede na najdaljšo dimenzijo vlaken), in vseh drugih delcev, manjših od 5 mm. Če bi se s področja uporabe omejitve izpustili sintetični polimerni mikrodelci, manjši od 0,1 μm, bi to po njegovem mnenju lahko povzročilo nadaljnjo uporabo takih mikrodelcev ali celo spodbudilo premik k manjšim velikostim delcev, da bi se omejitev zaobšla. To bi lahko ogrozilo učinkovitost predlagane omejitve, saj naj bi se z zmanjšanjem velikosti delcev povečala njihova strupenost. |
| --- | --- |

(28)

RAC je menil, da je z vidika zmanjšanja tveganja ustrezneje, da se za polimerne mikrodelce ne določi nižja mejna velikost, tj. vključitev vseh vlaknastih delcev, manjših od 15 mm (glede na najdaljšo dimenzijo vlaken), in vseh drugih delcev, manjših od 5 mm. Če bi se s področja uporabe omejitve izpustili sintetični polimerni mikrodelci, manjši od 0,1 μm, bi to po njegovem mnenju lahko povzročilo nadaljnjo uporabo takih mikrodelcev ali celo spodbudilo premik k manjšim velikostim delcev, da bi se omejitev zaobšla. To bi lahko ogrozilo učinkovitost predlagane omejitve, saj naj bi se z zmanjšanjem velikosti delcev povečala njihova strupenost.

| (29) | Poleg tega je RAC menil, da bi morala biti merila za izključitev razgradljivih polimerov strožja od predlaganih v dokumentaciji iz Priloge XV. Kadar je treba za utemeljitev izključitve izvesti preskuse iz skupin 4 in 5, bi jih bilo treba po njegovem mnenju izvesti in jih uspešno opraviti v treh ustreznih delih okolja in ne le v najpomembnejšem delu, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega je RAC menil, da bi morala biti merila za izključitev razgradljivih polimerov strožja od predlaganih v dokumentaciji iz Priloge XV. Kadar je treba za utemeljitev izključitve izvesti preskuse iz skupin 4 in 5, bi jih bilo treba po njegovem mnenju izvesti in jih uspešno opraviti v treh ustreznih delih okolja in ne le v najpomembnejšem delu, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV.

| (30) | Kar zadeva dajanje polnil za umetne športne podloge v promet, je RAC upošteval pomisleke v zvezi z zmanjšanjem emisij, uporabnostjo in izvršljivostjo ter jasno izrazil, da je bolj naklonjen prepovedi dajanja v promet po prehodnem obdobju kot pa izjemi od prepovedi pod pogojem izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganja. Glavni razlog za njegovo naklonjenost je, da polnila za športne podloge z umetno travo prispevajo največji delež z vidika uporabe mikroplastike v izdelkih ter so največji vir okoljskih emisij namerno prisotnih sintetičnih polimernih mikrodelcev na evropski ravni. RAC je imel tudi pomisleke v zvezi z učinkovitostjo predlaganih ukrepov za obvladovanje tveganja, zlasti glede obstoječih športnih podlog in manjše velikosti delcev. Poudaril je tudi, da ne podpira navedene mejne vrednosti 7 g/m2 na leto kot kakršne koli sprejemljive mejne vrednosti, saj to samo po sebi še vedno pomeni precejšnje neprekinjene izpuste v okolje. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva dajanje polnil za umetne športne podloge v promet, je RAC upošteval pomisleke v zvezi z zmanjšanjem emisij, uporabnostjo in izvršljivostjo ter jasno izrazil, da je bolj naklonjen prepovedi dajanja v promet po prehodnem obdobju kot pa izjemi od prepovedi pod pogojem izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganja. Glavni razlog za njegovo naklonjenost je, da polnila za športne podloge z umetno travo prispevajo največji delež z vidika uporabe mikroplastike v izdelkih ter so največji vir okoljskih emisij namerno prisotnih sintetičnih polimernih mikrodelcev na evropski ravni. RAC je imel tudi pomisleke v zvezi z učinkovitostjo predlaganih ukrepov za obvladovanje tveganja, zlasti glede obstoječih športnih podlog in manjše velikosti delcev. Poudaril je tudi, da ne podpira navedene mejne vrednosti 7 g/m2 na leto kot kakršne koli sprejemljive mejne vrednosti, saj to samo po sebi še vedno pomeni precejšnje neprekinjene izpuste v okolje.

| (31) | Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (SEAC) je 10. decembra 2020 sprejel mnenje v skladu s členom 71(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006, v katerem je ugotovil, da je predlagana omejitev ustrezen ukrep na ravni Unije za obravnavanje opredeljenih tveganj, pri čemer je upošteval njegove socialno-ekonomske koristi in stroške. |
| --- | --- |

(31)

Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo (SEAC) je 10. decembra 2020 sprejel mnenje v skladu s členom 71(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006, v katerem je ugotovil, da je predlagana omejitev ustrezen ukrep na ravni Unije za obravnavanje opredeljenih tveganj, pri čemer je upošteval njegove socialno-ekonomske koristi in stroške.

| (32) | SEAC je ob upoštevanju mnenja RAC predlagal spremembe omejitve, predlagane v dokumentaciji iz Priloge XV, ter menil, da bi morala opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev vsebovati nižjo mejno velikost, tj. 1 nm. Vendar je priznal, da bi bilo treba za omogočanje izvajanja, izvrševanja in spremljanja predlagane omejitve vsaj začasno določiti nižjo mejno velikost pri 0,1 μm (100 nm), kadar z analiznimi metodami ali spremno dokumentacijo ni mogoče potrditi koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev pod navedeno velikostjo in torej ni mogoče preveriti skladnosti z mejno koncentracijo omejitve. |
| --- | --- |

(32)

SEAC je ob upoštevanju mnenja RAC predlagal spremembe omejitve, predlagane v dokumentaciji iz Priloge XV, ter menil, da bi morala opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev vsebovati nižjo mejno velikost, tj. 1 nm. Vendar je priznal, da bi bilo treba za omogočanje izvajanja, izvrševanja in spremljanja predlagane omejitve vsaj začasno določiti nižjo mejno velikost pri 0,1 μm (100 nm), kadar z analiznimi metodami ali spremno dokumentacijo ni mogoče potrditi koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev pod navedeno velikostjo in torej ni mogoče preveriti skladnosti z mejno koncentracijo omejitve.

| (33) | SEAC je predlagal, da se iz opredelitve sintetičnih polimernih mikrodelcev ne izključijo le naravni, razgradljivi in topni polimeri, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, pač pa tudi polimeri, ki v kemijski strukturi ne vsebujejo ogljika, saj za take polimere sedanja orodja za dokaz obstojnosti po njegovem mnenju niso primerna. Vendar bi moral po njegovem mnenju tako izključitev potrditi RAC. |
| --- | --- |

(33)

SEAC je predlagal, da se iz opredelitve sintetičnih polimernih mikrodelcev ne izključijo le naravni, razgradljivi in topni polimeri, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, pač pa tudi polimeri, ki v kemijski strukturi ne vsebujejo ogljika, saj za take polimere sedanja orodja za dokaz obstojnosti po njegovem mnenju niso primerna. Vendar bi moral po njegovem mnenju tako izključitev potrditi RAC.

| (34) | SEAC za uporabo pri inkapsulaciji dišav ni mogel skleniti, ali bi bilo najprimernejše pet- ali osemletno prehodno obdobje, zato je priporočil, da se potreba po prehodnem obdobju, daljšem od petih let, pregleda po uvedbi omejitve in da tak pregled ne bi smel povzročati odstopanj brez časovnih omejitev. |
| --- | --- |

(34)

SEAC za uporabo pri inkapsulaciji dišav ni mogel skleniti, ali bi bilo najprimernejše pet- ali osemletno prehodno obdobje, zato je priporočil, da se potreba po prehodnem obdobju, daljšem od petih let, pregleda po uvedbi omejitve in da tak pregled ne bi smel povzročati odstopanj brez časovnih omejitev.

| (35) | Ker je prispevek določenih kozmetičnih izdelkov, ki se ne odstranijo, tj. ličil ter izdelkov za ustnice in nohte, k skupnim emisijam mikroplastike majhen in ker bi prepoved sintetičnih polimernih mikrodelcev v teh izdelkih lahko imela velik vpliv na kozmetično industrijo, je SEAC proučil dva dodatna ukrepa kot primerni alternativi prepovedi dajanja teh izdelkov na trg po šestletnem prehodnem obdobju, kot je bilo predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, in sicer ustrezna navodila za uporabo in odstranjevanje ali prehodno obdobje, daljše od šestih let. Zaradi negotovosti v zvezi z različnimi vplivi na gospodarsko panogo in izpusti pa SEAC ni mogel ugotoviti, ali bi bili navedeni možnosti ustreznejši od prepovedi in šestletnega prehodnega obdobja, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV. |
| --- | --- |

(35)

Ker je prispevek določenih kozmetičnih izdelkov, ki se ne odstranijo, tj. ličil ter izdelkov za ustnice in nohte, k skupnim emisijam mikroplastike majhen in ker bi prepoved sintetičnih polimernih mikrodelcev v teh izdelkih lahko imela velik vpliv na kozmetično industrijo, je SEAC proučil dva dodatna ukrepa kot primerni alternativi prepovedi dajanja teh izdelkov na trg po šestletnem prehodnem obdobju, kot je bilo predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, in sicer ustrezna navodila za uporabo in odstranjevanje ali prehodno obdobje, daljše od šestih let. Zaradi negotovosti v zvezi z različnimi vplivi na gospodarsko panogo in izpusti pa SEAC ni mogel ugotoviti, ali bi bili navedeni možnosti ustreznejši od prepovedi in šestletnega prehodnega obdobja, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV.

| (36) | SEAC je opozoril, da izvajanje ukrepov za obvladovanje tveganja za zmanjšanje izpustov iz granuliranih polnil za umetne športne podloge najverjetneje vključuje bistveno nižje stroške kot njihova nadomestitev z alternativami. Vendar se z ukrepi za obvladovanje tveganja taki izpusti ne bi povsem preprečili, zato bi bili dolgoročno manj učinkoviti od prepovedi. SEAC je na podlagi tega ugotovil, da bi lahko izbira ene od možnosti temeljila le na prednostnih nalogah politike. |
| --- | --- |

(36)

SEAC je opozoril, da izvajanje ukrepov za obvladovanje tveganja za zmanjšanje izpustov iz granuliranih polnil za umetne športne podloge najverjetneje vključuje bistveno nižje stroške kot njihova nadomestitev z alternativami. Vendar se z ukrepi za obvladovanje tveganja taki izpusti ne bi povsem preprečili, zato bi bili dolgoročno manj učinkoviti od prepovedi. SEAC je na podlagi tega ugotovil, da bi lahko izbira ene od možnosti temeljila le na prednostnih nalogah politike.

| (37) | SEAC je opozoril, da informacije, prejete med posvetovanjem o njegovem osnutku mnenja, kažejo, da lahko nekateri udeleženci dobavne verige plastičnih peletov, kosmičev in prahu (v nadaljnjem besedilu: plastični peleti), ki spadajo v opredelitev pojma sintetični polimerni mikrodelci, o uporabi verjetno začnejo poročati prej kot po 36 mesecih, kot je bilo predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, zaradi prizadevanj za izvajanje prostovoljnih pobud industrije, kot je program Operation Clean Sweep. |
| --- | --- |

(37)

SEAC je opozoril, da informacije, prejete med posvetovanjem o njegovem osnutku mnenja, kažejo, da lahko nekateri udeleženci dobavne verige plastičnih peletov, kosmičev in prahu (v nadaljnjem besedilu: plastični peleti), ki spadajo v opredelitev pojma sintetični polimerni mikrodelci, o uporabi verjetno začnejo poročati prej kot po 36 mesecih, kot je bilo predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV, zaradi prizadevanj za izvajanje prostovoljnih pobud industrije, kot je program Operation Clean Sweep.

| (38) | Med postopkom za določitev omejitev je bilo opravljeno posvetovanje s forumom za izmenjavo informacij o izvrševanju (v nadaljnjem besedilu: forum) v skladu s členom 77(4), točka (h), Uredbe (ES) št. 1907/2006, njegova priporočila pa so bila upoštevana. |
| --- | --- |

(38)

Med postopkom za določitev omejitev je bilo opravljeno posvetovanje s forumom za izmenjavo informacij o izvrševanju (v nadaljnjem besedilu: forum) v skladu s členom 77(4), točka (h), Uredbe (ES) št. 1907/2006, njegova priporočila pa so bila upoštevana.

| (39) | Forum je menil, da bi pri meritvi sintetičnih polimernih mikrodelcev, manjših od 0,1 μm, nastale tehnične težave, in opozoril, da je za zdaj najnižja tehnično mogoča meja približno 0,1 μm. Prav tako je opozoril, da se lahko organi za izvrševanje pri dokazovanju, da snov ali zmes ne vsebuje delcev, manjših od 5 mm, v koncentracijah nad mejnimi vrednostmi, uvedenimi z omejitvijo, oprejo na dokumentarna dokazila. V primeru dvoma pa se lahko dokumentarna dokazila preverijo le z veljavno fizično ali analitično metodo ali obema. Zato je priporočil, da se v opredelitev pojma sintetični polimerni mikrodelci vključi nižja mejna velikost. Če se nižja meja ne priporoči, je forum predlagal, da se za izvajanje in izvrševanje omejitve upošteva začasna rešitev na podlagi tega, kaj je izvedljivo in skladno s sedanjimi razpoložljivimi analiznimi tehnikami. Poleg tega je predlagal, da se po začetku veljavnosti omejitve opredelitev pregleda, da bi se upošteval najnovejši znanstveni in tehnični razvoj. |
| --- | --- |

(39)

Forum je menil, da bi pri meritvi sintetičnih polimernih mikrodelcev, manjših od 0,1 μm, nastale tehnične težave, in opozoril, da je za zdaj najnižja tehnično mogoča meja približno 0,1 μm. Prav tako je opozoril, da se lahko organi za izvrševanje pri dokazovanju, da snov ali zmes ne vsebuje delcev, manjših od 5 mm, v koncentracijah nad mejnimi vrednostmi, uvedenimi z omejitvijo, oprejo na dokumentarna dokazila. V primeru dvoma pa se lahko dokumentarna dokazila preverijo le z veljavno fizično ali analitično metodo ali obema. Zato je priporočil, da se v opredelitev pojma sintetični polimerni mikrodelci vključi nižja mejna velikost. Če se nižja meja ne priporoči, je forum predlagal, da se za izvajanje in izvrševanje omejitve upošteva začasna rešitev na podlagi tega, kaj je izvedljivo in skladno s sedanjimi razpoložljivimi analiznimi tehnikami. Poleg tega je predlagal, da se po začetku veljavnosti omejitve opredelitev pregleda, da bi se upošteval najnovejši znanstveni in tehnični razvoj.

| (40) | Agencija je Komisiji 23. februarja 2021 predložila mnenji RAC in SEAC (23). |
| --- | --- |

(40)

Agencija je Komisiji 23. februarja 2021 predložila mnenji RAC in SEAC (23).

| (41) | Agencija je Komisiji 22. aprila 2021 predložila dodatno mnenje RAC (24). Komisija je RAC zlasti pozvala, naj upošteva: (i) možnost omejitve za polnila za umetne športne podloge glede na nedavno objavljeno tehnično poročilo TR17519 Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) z naslovom Podloge za športne dejavnosti – Umetne travnate podloge športnih objektov – Navodilo za zmanjšanje razprševanja polnila v okolje in (ii) izključitev polimerov brez ogljikovih atomov, ki jo je predlagal SEAC. RAC je ponovno poudaril, da je jasno naklonjen prepovedi dajanja polnila za športne podloge z umetno travo v promet. Glede odstopanja za polimere, ki v strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov, je navedel, da zaradi odsotnosti ustreznih podatkov o strupenosti za okolje ni bilo mogoče ugotoviti, da bi taki polimeri v obliki delcev pomenili enako tveganje kot delci, ki izvirajo iz polimerov z ogljikovimi atomi v strukturi. |
| --- | --- |

(41)

Agencija je Komisiji 22. aprila 2021 predložila dodatno mnenje RAC (24). Komisija je RAC zlasti pozvala, naj upošteva: (i) možnost omejitve za polnila za umetne športne podloge glede na nedavno objavljeno tehnično poročilo TR17519 Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) z naslovom Podloge za športne dejavnosti – Umetne travnate podloge športnih objektov – Navodilo za zmanjšanje razprševanja polnila v okolje in (ii) izključitev polimerov brez ogljikovih atomov, ki jo je predlagal SEAC. RAC je ponovno poudaril, da je jasno naklonjen prepovedi dajanja polnila za športne podloge z umetno travo v promet. Glede odstopanja za polimere, ki v strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov, je navedel, da zaradi odsotnosti ustreznih podatkov o strupenosti za okolje ni bilo mogoče ugotoviti, da bi taki polimeri v obliki delcev pomenili enako tveganje kot delci, ki izvirajo iz polimerov z ogljikovimi atomi v strukturi.

| (42) | Komisija ob upoštevanju dokumentacije iz Priloge XV, mnenj RAC in SEAC, socialno-ekonomskega vpliva in razpoložljivosti alternativ meni, da uporaba sintetičnih polimernih mikrodelcev, kot takih ali namerno prisotnih v izdelkih, povzroča precejšnje onesnaževanje z mikroplastiko. To onesnaževanje pomeni nesprejemljivo tveganje za okolje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije. Dokazano je bilo, da je onesnaževanje z mikroplastiko izredno obstojno, da je mikroplastiko po sprostitvi praktično nemogoče odstraniti iz okolja in da se v okolju postopoma kopiči. Za takojšnje zmanjšanje emisij je treba torej uvesti omejitev na dajanje sintetičnih polimernih mikrodelcev, kot takih ali namerno prisotnih v zmeseh zaradi zagotavljanja želene lastnosti, kot so barva, tekstura, masa, absorpcija vode, tekočnost ali odpornost proti toploti, v promet. Za izbrane skupine izdelkov so glede na pričakovane socialno-ekonomske vplive in razpoložljivost alternativ predlagana posebna prehodna obdobja in izjeme. |
| --- | --- |

(42)

Komisija ob upoštevanju dokumentacije iz Priloge XV, mnenj RAC in SEAC, socialno-ekonomskega vpliva in razpoložljivosti alternativ meni, da uporaba sintetičnih polimernih mikrodelcev, kot takih ali namerno prisotnih v izdelkih, povzroča precejšnje onesnaževanje z mikroplastiko. To onesnaževanje pomeni nesprejemljivo tveganje za okolje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije. Dokazano je bilo, da je onesnaževanje z mikroplastiko izredno obstojno, da je mikroplastiko po sprostitvi praktično nemogoče odstraniti iz okolja in da se v okolju postopoma kopiči. Za takojšnje zmanjšanje emisij je treba torej uvesti omejitev na dajanje sintetičnih polimernih mikrodelcev, kot takih ali namerno prisotnih v zmeseh zaradi zagotavljanja želene lastnosti, kot so barva, tekstura, masa, absorpcija vode, tekočnost ali odpornost proti toploti, v promet. Za izbrane skupine izdelkov so glede na pričakovane socialno-ekonomske vplive in razpoložljivost alternativ predlagana posebna prehodna obdobja in izjeme.

| (43) | Za številne polimere s področja uporabe omejitve obstaja dokaz o tveganju. Sklepe o tveganju glede drugih polimerov, za katere je podatkov manj, je mogoče vseeno oblikovati na podlagi objektivnih meril v zvezi z mikrodelci, ki te polimere vsebujejo ali so z njimi prevlečeni. Komisija meni, da bi morala ta omejitev zajemati skupine polimerov z enakimi ustreznimi fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi, velikostjo delcev in obstojnostjo v okolju. To omogoča objektivno identifikacijo snovi, ki spadajo na področje uporabe te omejitve. |
| --- | --- |

(43)

Za številne polimere s področja uporabe omejitve obstaja dokaz o tveganju. Sklepe o tveganju glede drugih polimerov, za katere je podatkov manj, je mogoče vseeno oblikovati na podlagi objektivnih meril v zvezi z mikrodelci, ki te polimere vsebujejo ali so z njimi prevlečeni. Komisija meni, da bi morala ta omejitev zajemati skupine polimerov z enakimi ustreznimi fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi, velikostjo delcev in obstojnostjo v okolju. To omogoča objektivno identifikacijo snovi, ki spadajo na področje uporabe te omejitve.

| (44) | Komisija meni, da je primerno iz opredelitve sintetičnih polimernih mikrodelcev izključiti naravne, razgradljive in topne polimere, saj ne prispevajo k tveganju. Poleg tega meni, da je s področja uporabe omejitve upravičeno izključiti polimere, ki v strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov, saj ni na voljo ustreznih ekotoksikoloških podatkov o tem, ali taki polimeri v obliki delcev pomenijo enako tveganje kot delci, ki izvirajo iz polimerov, ki v strukturi vsebujejo ogljikove atome. |
| --- | --- |

(44)

Komisija meni, da je primerno iz opredelitve sintetičnih polimernih mikrodelcev izključiti naravne, razgradljive in topne polimere, saj ne prispevajo k tveganju. Poleg tega meni, da je s področja uporabe omejitve upravičeno izključiti polimere, ki v strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov, saj ni na voljo ustreznih ekotoksikoloških podatkov o tem, ali taki polimeri v obliki delcev pomenijo enako tveganje kot delci, ki izvirajo iz polimerov, ki v strukturi vsebujejo ogljikove atome.

| (45) | Komisija meni, da sintetični polimerni mikrodelci, manjši od 0,1 μm v vseh dimenzijah, pomenijo enako ali morebiti večje tveganje za okolje kot delci, ki v vseh dimenzijah merijo med 0,1 μm in 5 mm. Opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev bi morala zato vključevati polimere, ki jih vsebujejo delci, manjši od 5 mm v vseh dimenzijah, ter vlaknasti delci, krajši od 15 mm, ali s katerimi so ti delci prevlečeni. Vendar se Komisija strinja s forumom in SEAC, da identifikacija in količinska opredelitev delcev, manjših od 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma krajših od 0,3 μm, za zdaj pomenita analizno oviro, ker so ti delci premajhni. Za pravno varnost v primerih, v katerih na podlagi razpoložljivih analiznih metod ali dokumentacije, ki spremlja izdelek, ni mogoče določiti koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev v izdelku, bi bilo treba za izvrševanje omejitve določiti nižjo mejno velikost teh mikrodelcev, in sicer pri 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma 0,3 μm po dolžini. Ko bodo na voljo nove ali izboljšane metode, ki bodo omogočale identifikacijo in količinsko opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev, manjših od 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma krajših od 0,3 μm, ta mejna vrednost ne bi smela več veljati. |
| --- | --- |

(45)

Komisija meni, da sintetični polimerni mikrodelci, manjši od 0,1 μm v vseh dimenzijah, pomenijo enako ali morebiti večje tveganje za okolje kot delci, ki v vseh dimenzijah merijo med 0,1 μm in 5 mm. Opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev bi morala zato vključevati polimere, ki jih vsebujejo delci, manjši od 5 mm v vseh dimenzijah, ter vlaknasti delci, krajši od 15 mm, ali s katerimi so ti delci prevlečeni. Vendar se Komisija strinja s forumom in SEAC, da identifikacija in količinska opredelitev delcev, manjših od 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma krajših od 0,3 μm, za zdaj pomenita analizno oviro, ker so ti delci premajhni. Za pravno varnost v primerih, v katerih na podlagi razpoložljivih analiznih metod ali dokumentacije, ki spremlja izdelek, ni mogoče določiti koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev v izdelku, bi bilo treba za izvrševanje omejitve določiti nižjo mejno velikost teh mikrodelcev, in sicer pri 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma 0,3 μm po dolžini. Ko bodo na voljo nove ali izboljšane metode, ki bodo omogočale identifikacijo in količinsko opredelitev sintetičnih polimernih mikrodelcev, manjših od 0,1 μm v vseh dimenzijah oziroma krajših od 0,3 μm, ta mejna vrednost ne bi smela več veljati.

| (46) | Komisija se strinja z RAC, da bi morali biti s področja uporabe omejitve izključeni le polimeri, ki se razgradijo v več delih okolja. Na splošno velja, da pozitivni rezultat v kateri koli od metod presejalnih testov v skupinah 1 do 3 napoveduje razgradljivost v vseh delih okolja. Zato Komisija meni, da kot dokaz razgradljivosti za namen te omejitve zadostuje, da je izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus s katero koli od teh testnih metod. Po drugi strani pa ni jasno, ali bi se polimer, ki uspešno opravi preskus iz skupine 4 ali 5 v enem delu okolja, podobno obnašal v drugem delu. Kadar se uporabljajo testne metode iz skupine 4 ali 5, mora zato po mnenju Komisije polimer te preskuse uspešno opraviti v treh delih okolja, da bi bil izključen s področja uporabe omejitve. |
| --- | --- |

(46)

Komisija se strinja z RAC, da bi morali biti s področja uporabe omejitve izključeni le polimeri, ki se razgradijo v več delih okolja. Na splošno velja, da pozitivni rezultat v kateri koli od metod presejalnih testov v skupinah 1 do 3 napoveduje razgradljivost v vseh delih okolja. Zato Komisija meni, da kot dokaz razgradljivosti za namen te omejitve zadostuje, da je izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus s katero koli od teh testnih metod. Po drugi strani pa ni jasno, ali bi se polimer, ki uspešno opravi preskus iz skupine 4 ali 5 v enem delu okolja, podobno obnašal v drugem delu. Kadar se uporabljajo testne metode iz skupine 4 ali 5, mora zato po mnenju Komisije polimer te preskuse uspešno opraviti v treh delih okolja, da bi bil izključen s področja uporabe omejitve.

| (47) | Da bi se upoštevala znanstvena spoznanja glede razgradljivosti ali topnosti polimerov, vključno z novimi testnimi metodami, razvitimi posebej za oceno razgradljivosti ali topnosti sintetičnih polimernih mikrodelcev, je morda treba pregledati standardizirane testne metode in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje razgradljivosti ali topnosti. |
| --- | --- |

(47)

Da bi se upoštevala znanstvena spoznanja glede razgradljivosti ali topnosti polimerov, vključno z novimi testnimi metodami, razvitimi posebej za oceno razgradljivosti ali topnosti sintetičnih polimernih mikrodelcev, je morda treba pregledati standardizirane testne metode in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje razgradljivosti ali topnosti.

| (48) | Sintetični polimerni mikrodelci, ki se uporabljajo v kmetijskih in vrtnarskih proizvodih, na primer za nadzor sproščanja gnojil ali fitofarmacevtskih sredstev ali vodnega toka med gnojili in tlemi, zmanjšujejo količino aktivnih snovi, nanesenih na tla in rastline, ter omejujejo izpostavljenost uporabnika takim potencialno strupenim snovem, pa tudi njihov vpliv na okolje. Spodbujati je treba razvoj okoljsko trajnostnih alternativ, ki bodo omogočile, da bodo ti koristni primeri uporabe „brez mikroplastike“ in bodo ostali na trgu. Po mnenju SEAC bi bili predlagani ukrepi za kmetijske in vrtnarske proizvode primerni le, če bi bile srednjeročno na voljo razgradljive alternative z vsaj podobnimi funkcijami. Uredba (EU) 2019/1009 že določa splošna načela za oceno, ali so polimeri v sredstvih za gnojenje EU razgradljivi. Komisija glede na to meni, da je utemeljeno določiti posebne pogoje in merila za uspešno opravljen preskus za preskušanje razgradljivosti polimerov v proizvodih za kmetijsko in vrtnarsko uporabo, ki niso sredstva za gnojenje EU, kot so sredstva za gnojenje, ki ob dostopnosti na trgu nimajo oznake CE, da se zagotovi skladnost s testnimi pogoji iz Uredbe (EU) 2019/1009 ter olajša razvoj alternativ. |
| --- | --- |

(48)

Sintetični polimerni mikrodelci, ki se uporabljajo v kmetijskih in vrtnarskih proizvodih, na primer za nadzor sproščanja gnojil ali fitofarmacevtskih sredstev ali vodnega toka med gnojili in tlemi, zmanjšujejo količino aktivnih snovi, nanesenih na tla in rastline, ter omejujejo izpostavljenost uporabnika takim potencialno strupenim snovem, pa tudi njihov vpliv na okolje. Spodbujati je treba razvoj okoljsko trajnostnih alternativ, ki bodo omogočile, da bodo ti koristni primeri uporabe „brez mikroplastike“ in bodo ostali na trgu. Po mnenju SEAC bi bili predlagani ukrepi za kmetijske in vrtnarske proizvode primerni le, če bi bile srednjeročno na voljo razgradljive alternative z vsaj podobnimi funkcijami. Uredba (EU) 2019/1009 že določa splošna načela za oceno, ali so polimeri v sredstvih za gnojenje EU razgradljivi. Komisija glede na to meni, da je utemeljeno določiti posebne pogoje in merila za uspešno opravljen preskus za preskušanje razgradljivosti polimerov v proizvodih za kmetijsko in vrtnarsko uporabo, ki niso sredstva za gnojenje EU, kot so sredstva za gnojenje, ki ob dostopnosti na trgu nimajo oznake CE, da se zagotovi skladnost s testnimi pogoji iz Uredbe (EU) 2019/1009 ter olajša razvoj alternativ.

| (49) | Komisija meni, da so ukrepi za obvladovanje tveganja iz dokumentacije iz Priloge XV, kot sta jih spremenila RAC in SEAC, ustrezni za obravnavanje opredeljenega tveganja. Vendar bi bilo treba odločitev o tem, kateri od teh ukrepov za obvladovanje tveganja je najustreznejši za obravnavanje opredeljenega tveganja, sprejeti v vsakem primeru posebej za različne uporabe, pri čemer je treba upoštevati njihov socialno-ekonomski vpliv, pa tudi posebna odstopanja ali prehodna obdobja. |
| --- | --- |

(49)

Komisija meni, da so ukrepi za obvladovanje tveganja iz dokumentacije iz Priloge XV, kot sta jih spremenila RAC in SEAC, ustrezni za obravnavanje opredeljenega tveganja. Vendar bi bilo treba odločitev o tem, kateri od teh ukrepov za obvladovanje tveganja je najustreznejši za obravnavanje opredeljenega tveganja, sprejeti v vsakem primeru posebej za različne uporabe, pri čemer je treba upoštevati njihov socialno-ekonomski vpliv, pa tudi posebna odstopanja ali prehodna obdobja.

| (50) | S področja uporabe ni treba izrecno izključiti blata iz čistilnih naprav in komposta, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV ter mnenjih RAC in SEAC, saj sintetični polimerni mikrodelci v teh proizvodih niso namerno prisotni in zato ne spadajo na področje uporabe te uredbe. Po drugi strani pa bi bilo treba s področja uporabe izključiti hrano in krmo s področja uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (25), da se prepreči podvajanje predpisov. |
| --- | --- |

(50)

S področja uporabe ni treba izrecno izključiti blata iz čistilnih naprav in komposta, kot je predlagano v dokumentaciji iz Priloge XV ter mnenjih RAC in SEAC, saj sintetični polimerni mikrodelci v teh proizvodih niso namerno prisotni in zato ne spadajo na področje uporabe te uredbe. Po drugi strani pa bi bilo treba s področja uporabe izključiti hrano in krmo s področja uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (25), da se prepreči podvajanje predpisov.

| (51) | Kar zadeva inkapsulacijo dišav, Komisija meni, da je najprimernejše prehodno obdobje šest let, saj se tako gospodarski panogi zagotovi dovolj časa za spremembo sestave vseh izdelkov, kadar alternative zdaj niso na voljo. |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva inkapsulacijo dišav, Komisija meni, da je najprimernejše prehodno obdobje šest let, saj se tako gospodarski panogi zagotovi dovolj časa za spremembo sestave vseh izdelkov, kadar alternative zdaj niso na voljo.

| (52) | Pričakuje se, da bodo stroški spremembe sestave ličil ter izdelkov za ustnice in nohte v odziv na predlagano omejitev višji od stroškov za druge kozmetične izdelke, ki se ne odstranijo. Komisija ob upoštevanju razmeroma majhnega prispevka ličil ter izdelkov za ustnice in nohte k skupnim emisijam meni, da je prehodno obdobje 12 let za prepoved dajanja teh izdelkov na trg utemeljeno, da bi se gospodarski panogi zagotovilo dovolj časa za razvoj primernih alternativ in da bi se omejili njeni stroški. Za spodbuditev zamenjave sintetičnih polimernih mikrodelcev v ličilih ter izdelkih za ustnice in nohte pred koncem prehodnega obdobja pa bi morala biti na vseh ličilih ter izdelkih za ustnice in nohte, ki so dani na trg in še vedno vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, od 17. oktobra 2031 navedena izjava, ki o tem obvešča potrošnike. Da bi se izognili nepotrebnemu bremenu za dobavitelje in odpoklicem izdelkov, se od dobaviteljev v določenem dodatnem obdobju ne bi smelo zahtevati, da na izdelke, že dane na trg pred 17. oktobrom 2031, vključijo navedeno izjavo. |
| --- | --- |

(52)

Pričakuje se, da bodo stroški spremembe sestave ličil ter izdelkov za ustnice in nohte v odziv na predlagano omejitev višji od stroškov za druge kozmetične izdelke, ki se ne odstranijo. Komisija ob upoštevanju razmeroma majhnega prispevka ličil ter izdelkov za ustnice in nohte k skupnim emisijam meni, da je prehodno obdobje 12 let za prepoved dajanja teh izdelkov na trg utemeljeno, da bi se gospodarski panogi zagotovilo dovolj časa za razvoj primernih alternativ in da bi se omejili njeni stroški. Za spodbuditev zamenjave sintetičnih polimernih mikrodelcev v ličilih ter izdelkih za ustnice in nohte pred koncem prehodnega obdobja pa bi morala biti na vseh ličilih ter izdelkih za ustnice in nohte, ki so dani na trg in še vedno vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, od 17. oktobra 2031 navedena izjava, ki o tem obvešča potrošnike. Da bi se izognili nepotrebnemu bremenu za dobavitelje in odpoklicem izdelkov, se od dobaviteljev v določenem dodatnem obdobju ne bi smelo zahtevati, da na izdelke, že dane na trg pred 17. oktobrom 2031, vključijo navedeno izjavo.

| (53) | Kar zadeva granulirana polnila za umetne športne podloge Komisija meni, da je prehodno obdobje za prepoved njihovega dajanja v promet utemeljeno podaljšati na osem let, da se lahko več obstoječim umetnim športnim podlogam, pri katerih se uporablja ta proizvod, izteče naravna življenjska doba, preden jih je treba zamenjati. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva granulirana polnila za umetne športne podloge Komisija meni, da je prehodno obdobje za prepoved njihovega dajanja v promet utemeljeno podaljšati na osem let, da se lahko več obstoječim umetnim športnim podlogam, pri katerih se uporablja ta proizvod, izteče naravna življenjska doba, preden jih je treba zamenjati.

| (54) | Za dobavitelje in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, je v okviru ukrepa za obvladovanje tveganja, s katerim se zahteva zagotovitev navodil za uporabo in odstranjevanje, utemeljeno določiti prehodno obdobje, daljše od 24 mesecev, da bi se lahko informacije o ustreznem odstranjevanju takih mikrodelcev prenesle po dobavni verigi in v primeru spremembe navodil za uporabo ali ovojnine po potrebi zagotovilo dovolj časa za pridobitev ustreznih regulativnih odobritev. Komisija nadalje meni, da je treba upoštevati najnovejši tehnološki razvoj na področju elektronskega označevanja in široko uporabo mobilnih elektronskih naprav. Omejitev bi morala torej omogočiti digitalni dostop do navodil za uporabo in odstranjevanje v elektronski obliki kot dodatni metodi zagotavljanja informacij. |
| --- | --- |

(54)

Za dobavitelje in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, je v okviru ukrepa za obvladovanje tveganja, s katerim se zahteva zagotovitev navodil za uporabo in odstranjevanje, utemeljeno določiti prehodno obdobje, daljše od 24 mesecev, da bi se lahko informacije o ustreznem odstranjevanju takih mikrodelcev prenesle po dobavni verigi in v primeru spremembe navodil za uporabo ali ovojnine po potrebi zagotovilo dovolj časa za pridobitev ustreznih regulativnih odobritev. Komisija nadalje meni, da je treba upoštevati najnovejši tehnološki razvoj na področju elektronskega označevanja in široko uporabo mobilnih elektronskih naprav. Omejitev bi morala torej omogočiti digitalni dostop do navodil za uporabo in odstranjevanje v elektronski obliki kot dodatni metodi zagotavljanja informacij.

| (55) | V skladu z Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (EU) 2019/6 je treba navodila za uporabo in odstranjevanje zdravil za uporabo v humani oziroma veterinarski medicini vključiti na ovojnino ali v navodila za uporabo zdravila. Komisija zato meni, da ni treba uvesti dodatnih obveznosti za navodila za uporabo in odstranjevanje zdravil za uporabo v humani ali veterinarski medicini. |
| --- | --- |

(55)

V skladu z Direktivo 2001/83/ES in Uredbo (EU) 2019/6 je treba navodila za uporabo in odstranjevanje zdravil za uporabo v humani oziroma veterinarski medicini vključiti na ovojnino ali v navodila za uporabo zdravila. Komisija zato meni, da ni treba uvesti dodatnih obveznosti za navodila za uporabo in odstranjevanje zdravil za uporabo v humani ali veterinarski medicini.

| (56) | Komisija v zvezi z zahtevami za poročanje, predlaganimi v dokumentaciji iz Priloge XV, kot sta jih spremenila RAC in SEAC, meni, da bodo prispevale k spremljanju učinkovitosti navodil za uporabo in odstranjevanje ter izboljšale dokazno podlago za upravljanje tveganja uporab, izvzetih iz prepovedi dajanja na trg. Komisija prav tako meni, da je treba v informacije, o katerih se poroča Agenciji, vključiti sklic na veljavna odstopanja, da se olajša izvrševanje, ne da bi se gospodarski panogi naložilo dodatno breme. Od proizvajalcev in industrijskih nadaljnjih uporabnikov bi se moralo poleg tega zahtevati, da ocenijo lastne emisije in o njih poročajo. Da bi se vse emisije vzdolž dobavne verige spremljale in bi se o njih poročalo, ne da bi se pri tem dodatno nepotrebno obremenilo končne uporabnike, morajo dobavitelji zdravil, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, ko jih prvič dajo na trg poklicnim uporabnikom in širši javnosti, poleg lastnih emisij oceniti tudi emisije nadaljnjih uporabnikov, in sicer od dajanja zdravila na trg do njegove odstranitve po končni uporabi, ter o skupnih emisijah poročati Agenciji. Za optimalno uporabo informacij, o katerih se poroča, in lažje izvrševanje bi morale biti te informacije na voljo državam članicam. |
| --- | --- |

(56)

Komisija v zvezi z zahtevami za poročanje, predlaganimi v dokumentaciji iz Priloge XV, kot sta jih spremenila RAC in SEAC, meni, da bodo prispevale k spremljanju učinkovitosti navodil za uporabo in odstranjevanje ter izboljšale dokazno podlago za upravljanje tveganja uporab, izvzetih iz prepovedi dajanja na trg. Komisija prav tako meni, da je treba v informacije, o katerih se poroča Agenciji, vključiti sklic na veljavna odstopanja, da se olajša izvrševanje, ne da bi se gospodarski panogi naložilo dodatno breme. Od proizvajalcev in industrijskih nadaljnjih uporabnikov bi se moralo poleg tega zahtevati, da ocenijo lastne emisije in o njih poročajo. Da bi se vse emisije vzdolž dobavne verige spremljale in bi se o njih poročalo, ne da bi se pri tem dodatno nepotrebno obremenilo končne uporabnike, morajo dobavitelji zdravil, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, ko jih prvič dajo na trg poklicnim uporabnikom in širši javnosti, poleg lastnih emisij oceniti tudi emisije nadaljnjih uporabnikov, in sicer od dajanja zdravila na trg do njegove odstranitve po končni uporabi, ter o skupnih emisijah poročati Agenciji. Za optimalno uporabo informacij, o katerih se poroča, in lažje izvrševanje bi morale biti te informacije na voljo državam članicam.

| (57) | Izguba plastičnih peletov je pomemben industrijski vir mikroplastike v okolju. V dobavni verigi plastičnih peletov se že uvajajo prostovoljne pobude, ki bodo vključevale poročanje, da se čim bolj zmanjša izguba peletov. Komisija na podlagi tega meni, da je za zahteve za poročanje v tem sektorju utemeljeno 24-mesečno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(57)

Izguba plastičnih peletov je pomemben industrijski vir mikroplastike v okolju. V dobavni verigi plastičnih peletov se že uvajajo prostovoljne pobude, ki bodo vključevale poročanje, da se čim bolj zmanjša izguba peletov. Komisija na podlagi tega meni, da je za zahteve za poročanje v tem sektorju utemeljeno 24-mesečno prehodno obdobje.

| (58) | Za preprečitev dvojnega poročanja, kadar je v dobavni verigi več kot en udeleženec, ki daje na trg enak izdelek, ki vsebuje sintetične polimerne mikrodelce, bi moral zahtevane informacije Agenciji zagotoviti le prvi udeleženec te dobavne verige. |
| --- | --- |

(58)

Za preprečitev dvojnega poročanja, kadar je v dobavni verigi več kot en udeleženec, ki daje na trg enak izdelek, ki vsebuje sintetične polimerne mikrodelce, bi moral zahtevane informacije Agenciji zagotoviti le prvi udeleženec te dobavne verige.

| (59) | Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, bi morali za lažje izvrševanje te omejitve pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotoviti natančne informacije, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo polimerov s področja uporabe te omejitve, ki jih vsebujejo njihovi izdelki, ter funkcije teh polimerov v izdelku. Poleg tega bi morali proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki, ki trdijo, da so nekateri polimeri v njihovih izdelkih zaradi razgradljivosti ali topnosti izvzeti iz oznake sintetični polimerni mikrodelci, pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotoviti informacije, ki dokazujejo navedeni lastnosti. Industrijski nadaljnji uporabniki, ki zahtevanih informacij nimajo, bi jih morali najprej zahtevati od svojih dobaviteljev. Dobaviteljem, ki zahtevanih informacij ne želijo deliti z industrijskimi nadaljnjimi uporabniki, bi moralo biti zaradi varovanja zaupnosti poslovnih informacij omogočeno, da jih zagotovijo neposredno pristojnemu organu, ki jih je zahteval. |
| --- | --- |

(59)

Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, bi morali za lažje izvrševanje te omejitve pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotoviti natančne informacije, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo polimerov s področja uporabe te omejitve, ki jih vsebujejo njihovi izdelki, ter funkcije teh polimerov v izdelku. Poleg tega bi morali proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki, ki trdijo, da so nekateri polimeri v njihovih izdelkih zaradi razgradljivosti ali topnosti izvzeti iz oznake sintetični polimerni mikrodelci, pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotoviti informacije, ki dokazujejo navedeni lastnosti. Industrijski nadaljnji uporabniki, ki zahtevanih informacij nimajo, bi jih morali najprej zahtevati od svojih dobaviteljev. Dobaviteljem, ki zahtevanih informacij ne želijo deliti z industrijskimi nadaljnjimi uporabniki, bi moralo biti zaradi varovanja zaupnosti poslovnih informacij omogočeno, da jih zagotovijo neposredno pristojnemu organu, ki jih je zahteval.

| (60) | Da se preprečijo nepotrebni odpoklici in zmanjša količina odpadkov, je nujno zagotoviti, da se lahko sintetični polimerni mikrodelci samostojno ali v zmeseh, ki so pred 17. oktobrom 2023 dani v promet, še naprej dajejo v promet. To pravilo ni potrebno za uporabe sintetičnih polimernih mikrodelcev, za katere veljajo prehodna obdobja. |
| --- | --- |

(60)

Da se preprečijo nepotrebni odpoklici in zmanjša količina odpadkov, je nujno zagotoviti, da se lahko sintetični polimerni mikrodelci samostojno ali v zmeseh, ki so pred 17. oktobrom 2023 dani v promet, še naprej dajejo v promet. To pravilo ni potrebno za uporabe sintetičnih polimernih mikrodelcev, za katere veljajo prehodna obdobja.

| (61) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(61)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (62) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(62)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/sl/pdf

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu (COM(2018) 28 final).

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final).

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pot do zdravega planeta za vse Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021) 400 final).

7

(8)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2018 o evropski strategiji za plastiko v krožnem gospodarstvu (P8_TA(2018) 352).

8

(9)  Zahteva Komisije z dne 9. novembra 2017, v kateri Evropsko agencijo za kemikalije prosi za pripravo predloga za omejitev v skladu z zahtevami Priloge XVII k uredbi REACH. https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9.

9

(10)  Poročilo o omejitvah iz Priloge XV. https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720; Priloga k poročilu o omejitvah iz Priloge XV.

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  ECHA (2020). Referenčni dokument k mnenju o poročilu iz Priloge XV glede predloga omejitev za namerno dodano mikroplastiko. https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b.

11

(12)  Sklep Komisije (EU) 2017/848 z dne 17. maja 2017 o merilih in metodoloških standardih na področju dobrega okoljskega stanja morskih voda ter specifikacijah in standardiziranih metodah za spremljanje ter presojo in razveljavitvi Sklepa 2010/477/EU (UL L 125, 18.5.2017, str. 43).

12

(13)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

13

(14)  Priporočilo Komisije z dne 10. junija 2022 o opredelitvi nanomateriala (C(2022) 3689) (UL C 229, 14.6.2022, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

15

(16)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

16

(17)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

17

(18)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

18

(19)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089

22

(23)  Odbor za oceno tveganja (RAC) in Odbor za socialno-ekonomsko analizo (SEAC). Mnenje o dokumentaciji iz Priloge XV glede predloga omejitev za namerno dodano mikroplastiko z dne 10. decembra 2020. https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366.

23

(24)  Mnenje Odbora za oceno tveganja z naslovom Opinion related to the request by the Executive Director of ECHA under Art. 77(3)(c) of REACH to prepare a supplementary opinion on: CEN technical report 17519 on risk management measures for artificial pitches and the ESTC study on their effectiveness and the proposed derogation for polymers without carbon atoms in their structure (Mnenje v zvezi z zahtevo izvršnega direktorja ECHA v skladu s členom 77(3), točka (c), uredbe REACH za pripravo dopolnilnega mnenja o tehničnem poročilu CEN 17519 o ukrepih za obvladovanje tveganja za umetne terene ter študiji ESTC o njihovi učinkovitosti in predlaganem odstopanju za polimere, ki v strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov). https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726.

24

(25)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

25

---

PRILOGA

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni:

| (1) | doda se naslednji vnos:












  „78. | Sintetični polimerni mikrodelci:
  polimeri, ki so trdni in izpolnjujejo oba od naslednjih pogojev:






  (a) | vsebujejo jih delci in predstavljajo najmanj 1 mas. % teh delcev ali tvorijo nepretrgan površinski premaz na delcih; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

doda se naslednji vnos:

„78.

Sintetični polimerni mikrodelci:

polimeri, ki so trdni in izpolnjujejo oba od naslednjih pogojev:

(a)

vsebujejo jih delci in predstavljajo najmanj 1 mas. % teh delcev ali tvorijo nepretrgan površinski premaz na delcih;

| (b) | najmanj 1 mas. % delcev iz točke (a) izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:






  (i) | vse dimenzije delcev so 5 mm ali manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

najmanj 1 mas. % delcev iz točke (a) izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

(i)

vse dimenzije delcev so 5 mm ali manj;

| (ii) | dolžina delcev je 15 mm ali manj, razmerje med dolžino in premerom pa je večje od 3. |
| --- | --- |

(ii)

dolžina delcev je 15 mm ali manj, razmerje med dolžino in premerom pa je večje od 3.

Iz te oznake so izvzeti naslednji polimeri:

| (a) | polimeri, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso kemijsko spremenjene snovi; |
| --- | --- |

(a)

polimeri, ki so rezultat postopka polimerizacije, ki je potekal v naravi, ne glede na postopek ekstrakcije, s katerim so bili ekstrahirani, in ki niso kemijsko spremenjene snovi;

| (b) | polimeri, ki so razgradljivi, kot je bilo dokazano v skladu z Dodatkom 15; |
| --- | --- |

(b)

polimeri, ki so razgradljivi, kot je bilo dokazano v skladu z Dodatkom 15;

| (c) | polimeri s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, kot je bilo dokazano v skladu z Dodatkom 16; |
| --- | --- |

(c)

polimeri s topnostjo v vodi, večjo od 2 g/L, kot je bilo dokazano v skladu z Dodatkom 16;

| (d) | polimeri, ki v kemijski strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov. |
| --- | --- |

(d)

polimeri, ki v kemijski strukturi ne vsebujejo ogljikovih atomov.

| 1. | Se ne dajo v promet kot samostojne snovi ali, če so sintetični polimerni mikrodelci prisotni zaradi zagotavljanja želene lastnosti, v zmesi v koncentraciji 0,01 mas. % ali več. |
| --- | --- |

1.

Se ne dajo v promet kot samostojne snovi ali, če so sintetični polimerni mikrodelci prisotni zaradi zagotavljanja želene lastnosti, v zmesi v koncentraciji 0,01 mas. % ali več.

| 2. | V tem vnosu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | ‚delec‘ pomeni zelo majhen del snovi, ki ni posamezna molekula, z opredeljenimi fizičnimi mejami; |
| --- | --- | --- |

2.

V tem vnosu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚delec‘ pomeni zelo majhen del snovi, ki ni posamezna molekula, z opredeljenimi fizičnimi mejami;

| (b) | ‚trdna snov‘ pomeni snov ali zmes, ki ni tekočina ali plin; |
| --- | --- |

(b)

‚trdna snov‘ pomeni snov ali zmes, ki ni tekočina ali plin;

| (c) | ‚plin‘ pomeni snov ali zmes, katere parni tlak je pri 50 °C večji od 300 kPa (absolutno) ali ki je pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa popolnoma plinasta; |
| --- | --- |

(c)

‚plin‘ pomeni snov ali zmes, katere parni tlak je pri 50 °C večji od 300 kPa (absolutno) ali ki je pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa popolnoma plinasta;

| (d) | ‚tekočina‘ pomeni snov ali zmes, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:






  (i) | snov ali zmes ima pri temperaturi 50 °C parni tlak največ 300 kPa, pri temperaturi 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa ni popolnoma plinasta ter ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa tališče ali začetno tališče 20 °C ali manj; |
| --- | --- | --- |

(d)

‚tekočina‘ pomeni snov ali zmes, ki izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:

(i)

snov ali zmes ima pri temperaturi 50 °C parni tlak največ 300 kPa, pri temperaturi 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa ni popolnoma plinasta ter ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa tališče ali začetno tališče 20 °C ali manj;

| (ii) | snov ali zmes izpolnjuje merila iz Standardne preskusne metode D 4359-90 Ameriškega društva za preizkušanje in materiale (ASTM) za določanje, ali je material tekočina ali trdna snov; |
| --- | --- |

(ii)

snov ali zmes izpolnjuje merila iz Standardne preskusne metode D 4359-90 Ameriškega društva za preizkušanje in materiale (ASTM) za določanje, ali je material tekočina ali trdna snov;

| (iii) | snov ali zmes prestane preskus za določitev tekočinskega razmerja (penetrometrski preskus), opisan v poglavju 2.3.4 dela 2 Priloge A k Sporazumu o mednarodnem cestnem prevozu nevarnega blaga (ADR), sklenjenemu v Ženevi 30. septembra 1957; |
| --- | --- |

(iii)

snov ali zmes prestane preskus za določitev tekočinskega razmerja (penetrometrski preskus), opisan v poglavju 2.3.4 dela 2 Priloge A k Sporazumu o mednarodnem cestnem prevozu nevarnega blaga (ADR), sklenjenemu v Ženevi 30. septembra 1957;

| (e) | ‚ličilo‘ pomeni snov ali zmes, namenjeno stiku z zunanjimi deli človeškega telesa, zlasti povrhnjico, obrvmi ali trepalnicami, izključno ali predvsem zaradi spreminjanja njihovega videza; |
| --- | --- |

(e)

‚ličilo‘ pomeni snov ali zmes, namenjeno stiku z zunanjimi deli človeškega telesa, zlasti povrhnjico, obrvmi ali trepalnicami, izključno ali predvsem zaradi spreminjanja njihovega videza;

| 3. | Če z razpoložljivimi analiznimi metodami ali spremno dokumentacijo ni mogoče določiti koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev, vključenih v ta vnos, da se preveri skladnost z mejno koncentracijo iz odstavka 1, se upoštevajo le delci najmanj naslednje velikosti:






  (a) | 0,1 μm za katero koli dimenzijo, za delce, pri katerih so vse dimenzije 5 mm ali manj; |
| --- | --- | --- |

3.

Če z razpoložljivimi analiznimi metodami ali spremno dokumentacijo ni mogoče določiti koncentracije sintetičnih polimernih mikrodelcev, vključenih v ta vnos, da se preveri skladnost z mejno koncentracijo iz odstavka 1, se upoštevajo le delci najmanj naslednje velikosti:

(a)

0,1 μm za katero koli dimenzijo, za delce, pri katerih so vse dimenzije 5 mm ali manj;

| (b) | 0,3 μm po dolžini, za delce, ki so dolgi 15 mm ali manj, razmerje med dolžino in premerom pa je večje od 3. |
| --- | --- |

(b)

0,3 μm po dolžini, za delce, ki so dolgi 15 mm ali manj, razmerje med dolžino in premerom pa je večje od 3.

| 4. | Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet:






  (a) | sintetičnih polimernih mikrodelcev kot samostojnih snovi ali v zmeseh za uporabo v industrijskih obratih; |
| --- | --- | --- |

4.

Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet:

(a)

sintetičnih polimernih mikrodelcev kot samostojnih snovi ali v zmeseh za uporabo v industrijskih obratih;

| (b) | zdravil s področja uporabe Direktive 2001/83/ES in zdravil za uporabo v veterinarski medicini s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- |

(b)

zdravil s področja uporabe Direktive 2001/83/ES in zdravil za uporabo v veterinarski medicini s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| (c) | sredstev za gnojenje EU s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- |

(c)

sredstev za gnojenje EU s področja uporabe Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

| (d) | aditivov za živila s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*3); |
| --- | --- |

(d)

aditivov za živila s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

| (e) | in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, vključno s pripomočki s področja uporabe Uredbe (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta (*4); |
| --- | --- |

(e)

in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, vključno s pripomočki s področja uporabe Uredbe (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta (*4);

| (f) | hrane v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki ni zajeta v točko (d) tega odstavka, in krme, kot je opredeljena v členu 3(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(f)

hrane v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki ni zajeta v točko (d) tega odstavka, in krme, kot je opredeljena v členu 3(4) navedene uredbe.

| 5. | Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet naslednjih sintetičnih polimernih mikrodelcev v obliki samostojnih snovi ali v zmeseh:






  (a) | sintetični polimerni mikrodelci, ki so med predvideno končno uporabo zadrževani s tehničnimi sredstvi, da se pri uporabi v skladu z navodili za uporabo preprečijo izpusti v okolje; |
| --- | --- | --- |

5.

Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet naslednjih sintetičnih polimernih mikrodelcev v obliki samostojnih snovi ali v zmeseh:

(a)

sintetični polimerni mikrodelci, ki so med predvideno končno uporabo zadrževani s tehničnimi sredstvi, da se pri uporabi v skladu z navodili za uporabo preprečijo izpusti v okolje;

| (b) | sintetični polimerni mikrodelci, katerih fizikalne lastnosti so med predvideno končno uporabo trajno spremenjene tako, da polimeri ne spadajo več na področje uporabe tega vnosa; |
| --- | --- |

(b)

sintetični polimerni mikrodelci, katerih fizikalne lastnosti so med predvideno končno uporabo trajno spremenjene tako, da polimeri ne spadajo več na področje uporabe tega vnosa;

| (c) | sintetični polimerni mikrodelci, ki so med predvideno končno uporabo trajno vključeni v trdni matriks. |
| --- | --- |

(c)

sintetični polimerni mikrodelci, ki so med predvideno končno uporabo trajno vključeni v trdni matriks.

| 6. | Odstavek 1 se za naslednje uporabe uporablja:






  (a) | od 17. oktobra 2029 za sintetične polimerne mikrodelce za uporabo v inkapsulaciji dišav; |
| --- | --- | --- |

6.

Odstavek 1 se za naslednje uporabe uporablja:

(a)

od 17. oktobra 2029 za sintetične polimerne mikrodelce za uporabo v inkapsulaciji dišav;

| (b) | od 17. oktobra 2027 za ‚izdelke, ki se izperejo‘, kot so opredeljeni v točki (1)(a) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, razen če so taki izdelki zajeti v točko (a) tega odstavka ali vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce za uporabo kot abrazivno sredstvo, tj. za piling kože, globinski piling ali čiščenje (v nadaljnjem besedilu: plastične mikrokroglice); |
| --- | --- |

(b)

od 17. oktobra 2027 za ‚izdelke, ki se izperejo‘, kot so opredeljeni v točki (1)(a) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, razen če so taki izdelki zajeti v točko (a) tega odstavka ali vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce za uporabo kot abrazivno sredstvo, tj. za piling kože, globinski piling ali čiščenje (v nadaljnjem besedilu: plastične mikrokroglice);

| (c) | od 17. oktobra 2035 za izdelke za ustnice, kot so opredeljeni v točki (1)(e) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, izdelke za nohte, kot so opredeljeni v točki (1)(g) preambule k prilogam II do VI k navedeni uredbi, in ličila s področja uporabe navedene uredbe, razen če so taki izdelki zajeti v točki (a) ali (b) tega odstavka ali če vsebujejo plastične mikrokroglice; |
| --- | --- |

(c)

od 17. oktobra 2035 za izdelke za ustnice, kot so opredeljeni v točki (1)(e) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, izdelke za nohte, kot so opredeljeni v točki (1)(g) preambule k prilogam II do VI k navedeni uredbi, in ličila s področja uporabe navedene uredbe, razen če so taki izdelki zajeti v točki (a) ali (b) tega odstavka ali če vsebujejo plastične mikrokroglice;

| (d) | od 17. oktobra 2029 za izdelke, ki se ne odstranijo, kot so opredeljeni v točki (1)(b) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, razen če so taki izdelki zajeti v točki (a) ali (c) tega odstavka; |
| --- | --- |

(d)

od 17. oktobra 2029 za izdelke, ki se ne odstranijo, kot so opredeljeni v točki (1)(b) preambule k prilogam II do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, razen če so taki izdelki zajeti v točki (a) ali (c) tega odstavka;

| (e) | od 17. oktobra 2028 za detergente, kot so opredeljeni v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 648/2004, voske, loščila in izdelke za osvežitev zraka, razen če so navedeni izdelki zajeti v točki (a) tega odstavka ali če vsebujejo plastične mikrokroglice; |
| --- | --- |

(e)

od 17. oktobra 2028 za detergente, kot so opredeljeni v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 648/2004, voske, loščila in izdelke za osvežitev zraka, razen če so navedeni izdelki zajeti v točki (a) tega odstavka ali če vsebujejo plastične mikrokroglice;

| (f) | 17. oktobra 2029 za ‚pripomočke‘ iz Uredbe (EU) 2017/745 (*5), razen če ti pripomočki vsebujejo plastične mikrokroglice; |
| --- | --- |

(f)

17. oktobra 2029 za ‚pripomočke‘ iz Uredbe (EU) 2017/745 (*5), razen če ti pripomočki vsebujejo plastične mikrokroglice;

| (g) | od 17. oktobra 2028 za ‚sredstva za gnojenje‘, kot so opredeljena v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2019/1009, ki ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe; |
| --- | --- |

(g)

od 17. oktobra 2028 za ‚sredstva za gnojenje‘, kot so opredeljena v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2019/1009, ki ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe;

| (h) | od 17. oktobra 2031 za fitofarmacevtska sredstva v smislu člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 (*6) in semena, tretirana s temi sredstvi, ter biocidne proizvode, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*7); |
| --- | --- |

(h)

od 17. oktobra 2031 za fitofarmacevtska sredstva v smislu člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 (*6) in semena, tretirana s temi sredstvi, ter biocidne proizvode, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka (a), Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*7);

| (i) | od 17. oktobra 2028 za proizvode za kmetijsko in vrtnarsko uporabo, ki ni zajeta v točki (g) ali (h); |
| --- | --- |

(i)

od 17. oktobra 2028 za proizvode za kmetijsko in vrtnarsko uporabo, ki ni zajeta v točki (g) ali (h);

| (j) | od 17. oktobra 2031 za granulirana polnila za umetne športne podloge. |
| --- | --- |

(j)

od 17. oktobra 2031 za granulirana polnila za umetne športne podloge.

| 7. | Dobavitelji sintetičnih polimernih mikrodelcev iz odstavka 4, točka (a), od 17. oktobra 2025 zagotovijo naslednje informacije:






  (a) | navodila za uporabo in odstranjevanje, v katerih je industrijskim nadaljnjim uporabnikom pojasnjeno, kako preprečiti izpuste sintetičnih polimernih mikrodelcev v okolje; |
| --- | --- | --- |

7.

Dobavitelji sintetičnih polimernih mikrodelcev iz odstavka 4, točka (a), od 17. oktobra 2025 zagotovijo naslednje informacije:

(a)

navodila za uporabo in odstranjevanje, v katerih je industrijskim nadaljnjim uporabnikom pojasnjeno, kako preprečiti izpuste sintetičnih polimernih mikrodelcev v okolje;

| (b) | naslednjo izjavo: ‚Za dobavljene sintetične polimerne mikrodelce veljajo pogoji iz vnosa 78 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta‘; |
| --- | --- |

(b)

naslednjo izjavo: ‚Za dobavljene sintetične polimerne mikrodelce veljajo pogoji iz vnosa 78 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta‘;

| (c) | informacije o količini oziroma koncentraciji sintetičnih polimernih mikrodelcev v snovi ali zmesi; |
| --- | --- |

(c)

informacije o količini oziroma koncentraciji sintetičnih polimernih mikrodelcev v snovi ali zmesi;

| (d) | splošne informacije o identiteti polimerov, ki jih vsebuje snov ali zmes, ki proizvajalcem, industrijskim nadaljnjim uporabnikom in drugim dobaviteljem omogočajo, da izpolnijo svoje obveznosti iz odstavkov 11 in 12. |
| --- | --- |

(d)

splošne informacije o identiteti polimerov, ki jih vsebuje snov ali zmes, ki proizvajalcem, industrijskim nadaljnjim uporabnikom in drugim dobaviteljem omogočajo, da izpolnijo svoje obveznosti iz odstavkov 11 in 12.

| 8. | Dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točka (e), od 17. oktobra 2026 ter dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točka (d), in odstavka 5, od 17. oktobra 2025 zagotovijo navodila za uporabo in odstranjevanje, v katerih je poklicnim uporabnikom in širši javnosti pojasnjeno, kako preprečiti izpuste sintetičnih polimernih mikrodelcev v okolje. |
| --- | --- |

8.

Dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točka (e), od 17. oktobra 2026 ter dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točka (d), in odstavka 5, od 17. oktobra 2025 zagotovijo navodila za uporabo in odstranjevanje, v katerih je poklicnim uporabnikom in širši javnosti pojasnjeno, kako preprečiti izpuste sintetičnih polimernih mikrodelcev v okolje.

| 9. | Dobavitelji izdelkov iz odstavka 6, točka (c), ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, od 17. oktobra 2031 do 16. oktobra 2035 vključijo naslednjo izjavo: ‚Ta izdelek vsebuje mikroplastiko.‘ Vendar na izdelkih, danih v promet pred 17. oktobrom 2031, do 17. decembra 2031 ni treba navesti navedene izjave. |
| --- | --- |

9.

Dobavitelji izdelkov iz odstavka 6, točka (c), ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, od 17. oktobra 2031 do 16. oktobra 2035 vključijo naslednjo izjavo: ‚Ta izdelek vsebuje mikroplastiko.‘ Vendar na izdelkih, danih v promet pred 17. oktobrom 2031, do 17. decembra 2031 ni treba navesti navedene izjave.

| 10. | Informacije iz odstavkov 7, 8 in 9 se zagotovijo v obliki jasno vidnega, berljivega in neizbrisnega besedila ali, če je glede informacij iz odstavkov 7 in 8 ustrezno, v obliki piktogramov. Besedilo ali piktogrami se navedejo na etiketi, ovojnini ali navodilih za uporabo izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, informacije iz odstavka 7 pa na varnostnem listu. Dobavitelji lahko poleg besedila ali piktogramov zagotovijo digitalna orodja, ki omogočajo dostop do elektronske različice teh informacij.
  Če so navodila za uporabo in odstranjevanje v skladu z odstavki 7, 8 in 9 v obliki besedila, so navedena v uradnih jezikih držav članic, v katerih se snov ali zmes da v promet, razen če zadevne države članice določijo drugače. |
| --- | --- |

10.

Informacije iz odstavkov 7, 8 in 9 se zagotovijo v obliki jasno vidnega, berljivega in neizbrisnega besedila ali, če je glede informacij iz odstavkov 7 in 8 ustrezno, v obliki piktogramov. Besedilo ali piktogrami se navedejo na etiketi, ovojnini ali navodilih za uporabo izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, informacije iz odstavka 7 pa na varnostnem listu. Dobavitelji lahko poleg besedila ali piktogramov zagotovijo digitalna orodja, ki omogočajo dostop do elektronske različice teh informacij.

Če so navodila za uporabo in odstranjevanje v skladu z odstavki 7, 8 in 9 v obliki besedila, so navedena v uradnih jezikih držav članic, v katerih se snov ali zmes da v promet, razen če zadevne države članice določijo drugače.

| 11. | Proizvajalci in industrijski nadaljnji uporabniki sintetičnih polimernih mikrodelcev v obliki peletov, kosmičev in prahu, ki se uporabljajo kot surovine pri proizvodnji plastike v industrijskih obratih, od leta 2026 ter drugi proizvajalci sintetičnih polimernih mikrodelcev in drugi industrijski nadaljnji uporabniki, ki sintetične polimerne mikrodelce uporabljajo v industrijskih obratih, od leta 2027 Agenciji do 31. maja vsako leto predložijo naslednje informacije:






  (a) | opis uporab sintetičnih polimernih mikrodelcev v preteklem koledarskem letu; |
| --- | --- | --- |

11.

Proizvajalci in industrijski nadaljnji uporabniki sintetičnih polimernih mikrodelcev v obliki peletov, kosmičev in prahu, ki se uporabljajo kot surovine pri proizvodnji plastike v industrijskih obratih, od leta 2026 ter drugi proizvajalci sintetičnih polimernih mikrodelcev in drugi industrijski nadaljnji uporabniki, ki sintetične polimerne mikrodelce uporabljajo v industrijskih obratih, od leta 2027 Agenciji do 31. maja vsako leto predložijo naslednje informacije:

(a)

opis uporab sintetičnih polimernih mikrodelcev v preteklem koledarskem letu;

| (b) | za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – splošne informacije o identiteti uporabljenih polimerov; |
| --- | --- |

(b)

za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – splošne informacije o identiteti uporabljenih polimerov;

| (c) | za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – oceno količine sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje v preteklem koledarskem letu, ki vključuje tudi količino sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje med prevozom; |
| --- | --- |

(c)

za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – oceno količine sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje v preteklem koledarskem letu, ki vključuje tudi količino sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje med prevozom;

| (d) | za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – sklic na odstopanje iz odstavka 4, točka (a). |
| --- | --- |

(d)

za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – sklic na odstopanje iz odstavka 4, točka (a).

| 12. | Dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točke (b), (d) in (e), ter odstavka 5, prvič danih v promet za poklicne uporabnike in širšo javnost, od leta 2027 Agenciji do 31. maja vsako leto predložijo naslednje informacije:






  (a) | opis končnih uporab, za katere so bili sintetični polimerni mikrodelci v preteklem koledarskem letu dani v promet; |
| --- | --- | --- |

12.

Dobavitelji izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, iz odstavka 4, točke (b), (d) in (e), ter odstavka 5, prvič danih v promet za poklicne uporabnike in širšo javnost, od leta 2027 Agenciji do 31. maja vsako leto predložijo naslednje informacije:

(a)

opis končnih uporab, za katere so bili sintetični polimerni mikrodelci v preteklem koledarskem letu dani v promet;

| (b) | za vsako končno uporabo, za katero so bili sintetični polimerni mikrodelci dani v promet – splošne informacije o identiteti polimerov, danih v promet v preteklem koledarskem letu; |
| --- | --- |

(b)

za vsako končno uporabo, za katero so bili sintetični polimerni mikrodelci dani v promet – splošne informacije o identiteti polimerov, danih v promet v preteklem koledarskem letu;

| (c) | za vsako končno uporabo, za katero so bili sintetični polimerni mikrodelci dani v promet – oceno količine sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje v preteklem koledarskem letu, ki vključuje tudi količino sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje med prevozom. |
| --- | --- |

(c)

za vsako končno uporabo, za katero so bili sintetični polimerni mikrodelci dani v promet – oceno količine sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje v preteklem koledarskem letu, ki vključuje tudi količino sintetičnih polimernih mikrodelcev, izpuščenih v okolje med prevozom.

| (d) | za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – sklic na veljavno odstopanje ali veljavna odstopanja iz odstavka 4, točka (b), (d) ali (e), ali odstavka 5, točka (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

za vsako uporabo sintetičnih polimernih mikrodelcev – sklic na veljavno odstopanje ali veljavna odstopanja iz odstavka 4, točka (b), (d) ali (e), ali odstavka 5, točka (a), (b) ali (c).

| 13. | Agencija državam članicam zagotovi informacije, predložene v skladu z odstavkoma 11 in 12. |
| --- | --- |

13.

Agencija državam članicam zagotovi informacije, predložene v skladu z odstavkoma 11 in 12.

| 14. | Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotovijo specifične informacije o identiteti polimerov, vključenih v ta vnos, ki jih vsebujejo navedeni izdelki, ter namenu uporabe teh polimerov v izdelku. Specifične informacije o identiteti polimerov zadostujejo za njihovo nedvomno identifikacijo ter vključujejo vsaj informacije iz točk 2.1 do 2.2.3 ter točk 2.3.5, 2.3.6 in 2.3.7 Priloge VI, kjer je ustrezno.
  Če industrijskim nadaljnjim uporabnikom informacije niso na voljo, jih v sedmih dneh od prejema zahtevka pristojnih organov zahtevajo od svojih dobaviteljev, pristojne organe pa nemudoma obvestijo o vloženi zahtevi.
  Dobavitelji v 30 dneh po prejemu zahtevka iz drugega pododstavka zagotovijo zahtevane informacije industrijskemu nadaljnjemu uporabniku ali neposredno pristojnemu organu, ki jih je zahteval.
  Če dobavitelj informacije zagotovi industrijskemu nadaljnjemu uporabniku, jih ta nemudoma posreduje pristojnim organom.
  Če dobavitelj informacije zagotovi neposredno organu, o tem nemudoma obvesti zadevnega industrijskega nadaljnjega uporabnika. |
| --- | --- |

14.

Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo sintetične polimerne mikrodelce, pristojnim organom na njihovo zahtevo zagotovijo specifične informacije o identiteti polimerov, vključenih v ta vnos, ki jih vsebujejo navedeni izdelki, ter namenu uporabe teh polimerov v izdelku. Specifične informacije o identiteti polimerov zadostujejo za njihovo nedvomno identifikacijo ter vključujejo vsaj informacije iz točk 2.1 do 2.2.3 ter točk 2.3.5, 2.3.6 in 2.3.7 Priloge VI, kjer je ustrezno.

Če industrijskim nadaljnjim uporabnikom informacije niso na voljo, jih v sedmih dneh od prejema zahtevka pristojnih organov zahtevajo od svojih dobaviteljev, pristojne organe pa nemudoma obvestijo o vloženi zahtevi.

Dobavitelji v 30 dneh po prejemu zahtevka iz drugega pododstavka zagotovijo zahtevane informacije industrijskemu nadaljnjemu uporabniku ali neposredno pristojnemu organu, ki jih je zahteval.

Če dobavitelj informacije zagotovi industrijskemu nadaljnjemu uporabniku, jih ta nemudoma posreduje pristojnim organom.

Če dobavitelj informacije zagotovi neposredno organu, o tem nemudoma obvesti zadevnega industrijskega nadaljnjega uporabnika.

| 15. | Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo polimere, za katere se trdi, da so zaradi razgradljivosti ali topnosti izvzeti iz oznake sintetični polimerni mikrodelci, pristojnim organom na njihovo zahtevo nemudoma zagotovijo informacije, ki dokazujejo, da so navedeni polimeri razgradljivi v skladu z Dodatkom 15 ali topni v skladu z Dodatkom 16. |
| --- | --- |

15.

Proizvajalci, uvozniki in industrijski nadaljnji uporabniki izdelkov, ki vsebujejo polimere, za katere se trdi, da so zaradi razgradljivosti ali topnosti izvzeti iz oznake sintetični polimerni mikrodelci, pristojnim organom na njihovo zahtevo nemudoma zagotovijo informacije, ki dokazujejo, da so navedeni polimeri razgradljivi v skladu z Dodatkom 15 ali topni v skladu z Dodatkom 16.

| 16. | Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet sintetičnih polimernih mikrodelcev kot takih ali v zmesi, danih v promet pred 17. oktobrom 2023.
  Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za dajanje v promet sintetičnih polimernih mikrodelcev za uporabe iz odstavka 6. |
| --- | --- |

16.

Odstavek 1 se ne uporablja za dajanje v promet sintetičnih polimernih mikrodelcev kot takih ali v zmesi, danih v promet pred 17. oktobrom 2023.

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za dajanje v promet sintetičnih polimernih mikrodelcev za uporabe iz odstavka 6.

| (2) | dodata se naslednja dodatka 15 in 16:


  „Dodatek 15
  Vnos 78 – Pravila o dokazovanju razgradljivosti
  Ta dodatek določa pravila o dokazovanju razgradljivosti polimerov za namene vnosa 78, tj. dovoljene testne metode in merila za uspešno opravljen preskus po teh metodah. Testne metode so bile zasnovane za merjenje biotskega razkroja, čeprav ni mogoče izključiti, da med preskusom pride tudi do abiotskega razkroja, kar prispeva k njegovim rezultatom.
  Preskuse opravijo laboratoriji v skladu z načeli dobre laboratorijske prakse iz Direktive 2004/10/ES ali drugih mednarodnih standardov, ki jih Komisija ali Agencija priznava kot enakovredne ali ki so akreditirani po standardu ISO 17025.
  1.   Testne metode

  Dovoljene testne metode so na podlagi zasnove in temeljnega načela organizirane v pet skupin. Izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus v kateri koli dovoljeni testni metodi v skupinah 1 do 3 zadostuje za dokaz, da je polimer ali so polimeri, ki ga ali jih vsebuje preskušani material in v zvezi s katerim ali katerimi se opravlja preskus, razgradljiv ali razgradljivi ter je zato izključen ali so zato izključeni s področja uporabe vnosa 78. Če se za dokazovanje razgradljivosti polimerov za uporabo, ki ni kmetijska in vrtnarska, uporabljajo preskusi iz skupine 4 ali 5, mora biti merilo za uspešno opravljen preskus izpolnjeno v treh delih okolja, izbranih tako:





  del 1: sladka voda, voda rečnega ustja ali morska voda; |
| --- | --- |

(2)

dodata se naslednja dodatka 15 in 16:

„Dodatek 15

Vnos 78 – Pravila o dokazovanju razgradljivosti

Ta dodatek določa pravila o dokazovanju razgradljivosti polimerov za namene vnosa 78, tj. dovoljene testne metode in merila za uspešno opravljen preskus po teh metodah. Testne metode so bile zasnovane za merjenje biotskega razkroja, čeprav ni mogoče izključiti, da med preskusom pride tudi do abiotskega razkroja, kar prispeva k njegovim rezultatom.

Preskuse opravijo laboratoriji v skladu z načeli dobre laboratorijske prakse iz Direktive 2004/10/ES ali drugih mednarodnih standardov, ki jih Komisija ali Agencija priznava kot enakovredne ali ki so akreditirani po standardu ISO 17025.

1.   Testne metode

Dovoljene testne metode so na podlagi zasnove in temeljnega načela organizirane v pet skupin. Izpolnjeno merilo za uspešno opravljen preskus v kateri koli dovoljeni testni metodi v skupinah 1 do 3 zadostuje za dokaz, da je polimer ali so polimeri, ki ga ali jih vsebuje preskušani material in v zvezi s katerim ali katerimi se opravlja preskus, razgradljiv ali razgradljivi ter je zato izključen ali so zato izključeni s področja uporabe vnosa 78. Če se za dokazovanje razgradljivosti polimerov za uporabo, ki ni kmetijska in vrtnarska, uporabljajo preskusi iz skupine 4 ali 5, mora biti merilo za uspešno opravljen preskus izpolnjeno v treh delih okolja, izbranih tako:

del 1: sladka voda, voda rečnega ustja ali morska voda;

| del 2:





  (a) | sladkovodni sediment, sediment vode rečnega ustja ali morski sediment ali |
| --- | --- |

del 2:

(a)

sladkovodni sediment, sediment vode rečnega ustja ali morski sediment ali

| (b) | mejna ploskev med sladko vodo, vodo rečnega ustja ali morsko vodo in sladkovodnim sedimentom, sedimentom rečnega ustja ali morskim sedimentom; |
| --- | --- |

(b)

mejna ploskev med sladko vodo, vodo rečnega ustja ali morsko vodo in sladkovodnim sedimentom, sedimentom rečnega ustja ali morskim sedimentom;

| del 3: tla. |
| --- |

del 3: tla.

1.1   Skupina 1. Metode presejalnih testov in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje lahke biološke razgradljivosti

| 1.1.1 | Dovoljene testne metode v skupini 1:






  T1. | Ready Biodegradability (lahka biološka razgradljivost) (OECD TG 301 B, C, D, F); |
| --- | --- | --- |

1.1.1

T1.

Ready Biodegradability (lahka biološka razgradljivost) (OECD TG 301 B, C, D, F);

| T2. | Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (lahka biološka razgradljivost – CO2 v zaprtih posodah (preskus nadprostora)) (OECD TG 310). |
| --- | --- |

T2.

Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (lahka biološka razgradljivost – CO2 v zaprtih posodah (preskus nadprostora)) (OECD TG 310).

| 1.1.2 | Merilo za uspešno opravljen preskus: 60-odstotna mineralizacija, izmerjena v 28 dneh kot sproščeni CO2 ali porabljeni O2. Zahteve glede 10-dnevnega okna, navedene v preskusih T1 in T2, ni treba izpolniti. |
| --- | --- |

1.1.2

1.2   Skupina 2. Spremenjene in izboljšane metode presejalnih testov ter merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje lahke biološke razgradljivosti

| 1.2.1 | Dovoljene testne metode v skupini 2:






  T1. | Ready Biodegradability (lahka biološka razgradljivost) (OECD TG 301 B, C, D, F); |
| --- | --- | --- |

1.2.1

T1.

Ready Biodegradability (lahka biološka razgradljivost) (OECD TG 301 B, C, D, F);

| T2. | Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (lahka biološka razgradljivost – CO2 v zaprtih posodah (preskus nadprostora) (OECD TG 310); |
| --- | --- |

T2.

Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test) (lahka biološka razgradljivost – CO2 v zaprtih posodah (preskus nadprostora) (OECD TG 310);

| T3. | Biodegradability in Seawater (biološka razgradljivost v morski vodi) (OECD TG 306). |
| --- | --- |

T3.

Biodegradability in Seawater (biološka razgradljivost v morski vodi) (OECD TG 306).

| 1.2.2 | Pri testnih metodah skupine 2 se lahko trajanje preskusa podaljša za do 60 dni in se lahko uporabijo večje preskusne posode. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Merilo za uspešno opravljen preskus: 60-odstotna mineralizacija, izmerjena v 60 dneh kot porabljeni O2 (dovoljeno le za preskusa T1 in T2) ali sproščeni CO2. Zahteve glede 10-dnevnega okna, navedene v preskusih T1 in T2, ni treba izpolniti. |
| --- | --- |

1.2.3

1.3   Skupina 3. Metoda presejalnega testa in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje inherentne razgradljivosti

| 1.3.1 | Dovoljene testne metode v skupini 3:






  T4. | Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II) (inherentna biorazgradljivost: spremenjeni preskus MITI (II)) (OECD 302C). |
| --- | --- | --- |

1.3.1

T4.

Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II) (inherentna biorazgradljivost: spremenjeni preskus MITI (II)) (OECD 302C).

| 1.3.2 | Predhodna prilagoditev inokuluma iz smernice o preskusu T4 ni dovoljena. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Merilo za uspešno opravljen preskus: ≥ 70-odstotna mineralizacija, izmerjena v 14 dneh kot porabljeni O2 ali sproščeni CO2. |
| --- | --- |

1.3.3

1.4   Skupina 4. Metode presejalnih testov in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje razgradljivosti glede na referenčni material

| 1.4.1 | Dovoljene testne metode v skupini 4:






  T5. | ‚Določanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v vodnem mediju – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 14852:2021); |
| --- | --- | --- |

1.4.1

T5.

‚Določanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v vodnem mediju – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 14852:2021);

| T6. | ‚Določanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v vodnem mediju – Metoda z merjenjem porabe kisika v zaprtem respirometru‘ (EN ISO 14851:2019); |
| --- | --- |

T6.

‚Določanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v vodnem mediju – Metoda z merjenjem porabe kisika v zaprtem respirometru‘ (EN ISO 14851:2019);

| T7. | ‚Polimerni materiali – Določanje aerobne biorazgradljivosti neplavajočih polimernih materialov v vmesnem predelu med morsko vodo in peščenim sedimentom – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 19679:2020); |
| --- | --- |

T7.

‚Polimerni materiali – Določanje aerobne biorazgradljivosti neplavajočih polimernih materialov v vmesnem predelu med morsko vodo in peščenim sedimentom – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 19679:2020);

| T8. | ‚Polimerni materiali – Ugotavljanje aerobne biodegradacije neplavajočih plastičnih materialov v vmesnem predelu med morsko vodo in peščenim sedimentom – Metoda z merjenjem kemijske potrebe po kisiku v zaprtem respirometru‘ (EN ISO 18830:2016); |
| --- | --- |

T8.

‚Polimerni materiali – Ugotavljanje aerobne biodegradacije neplavajočih plastičnih materialov v vmesnem predelu med morsko vodo in peščenim sedimentom – Metoda z merjenjem kemijske potrebe po kisiku v zaprtem respirometru‘ (EN ISO 18830:2016);

| T9. | ‚Polimerni materiali – Ugotavljanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v zemlji z merjenjem porabe kisika v respirometru ali količine nastalega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 17556:2019); |
| --- | --- |

T9.

‚Polimerni materiali – Ugotavljanje končne aerobne biorazgradljivosti polimernih materialov v zemlji z merjenjem porabe kisika v respirometru ali količine nastalega ogljikovega dioksida‘ (EN ISO 17556:2019);

| T10. | ‚Polimerni materiali – Določanje aerobne biorazgradljivosti neplavajočih materialov, izpostavljenih morskim sedimentom – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (ISO 22404:2019). |
| --- | --- |

T10.

‚Polimerni materiali – Določanje aerobne biorazgradljivosti neplavajočih materialov, izpostavljenih morskim sedimentom – Metoda z analizo sproščenega ogljikovega dioksida‘ (ISO 22404:2019).

| 1.4.2 | Specifikacije v standardu ISO 22403:2020 ‚Polimerni materiali – Ocenjevanje lastne biorazgradljivosti materialov, izpostavljenih morskemu inokulumu (kužilom) v mezofilnih aerobnih laboratorijskih pogojih – Preskusne metode in zahteve‘ se upoštevajo pri preskusih T7 in T8. |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Pri testnih metodah skupine 4 predhodna prilagoditev inokuluma ni dovoljena. Rezultat se navede kot največja raven razgradnje, določena iz faze konstantne ravni krivulje razgradnje, ali kot najvišja vrednost, če konstantna raven ni bila dosežena. Oblika, velikost in površina referenčnega in preskusnega materiala so primerljive. Kot referenčni materiali se lahko uporabljajo naslednji materiali:






  — | pozitivna kontrola: biološko razgradljivi materiali, kot so mikrokristalni celulozni prah, celulozni filter brez pepela ali poli-β-hidroksibutirat, |
| --- | --- | --- |

1.4.3

—

pozitivna kontrola: biološko razgradljivi materiali, kot so mikrokristalni celulozni prah, celulozni filter brez pepela ali poli-β-hidroksibutirat,

| — | negativna kontrola: biološko nerazgradljivi polimeri, kot je polietilen ali polistiren. |
| --- | --- |

—

negativna kontrola: biološko nerazgradljivi polimeri, kot je polietilen ali polistiren.

| 1.4.4 | Merilo za uspešno opravljen preskus: končna razgradnja, ki je ≥ 90 % glede na razgradnjo referenčnega materiala v:






  — | šestih mesecih v preskusih v vodi ali |
| --- | --- | --- |

1.4.4

—

šestih mesecih v preskusih v vodi ali

| — | 24 mesecih v preskusih v tleh, sedimentu ali mejni ploskvi med vodo in sedimentom. |
| --- | --- |

—

24 mesecih v preskusih v tleh, sedimentu ali mejni ploskvi med vodo in sedimentom.

1.5   Skupina 5. Metode presejalnih testov in merila za uspešno opravljen preskus za dokazovanje razgradljivosti v ustreznih okoljskih pogojih

| 1.5.1 | Dovoljene testne metode v skupini 5:






  T11. | Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil (aerobna in anaerobna transformacija v tleh) (OECD TG 307); |
| --- | --- | --- |

1.5.1

T11.

Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil (aerobna in anaerobna transformacija v tleh) (OECD TG 307);

| T12. | Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems (aerobna in anaerobna transformacija v sistemih vodnih usedlin) (OECD TG 308); |
| --- | --- |

T12.

Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems (aerobna in anaerobna transformacija v sistemih vodnih usedlin) (OECD TG 308);

| T13. | Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test (aerobna mineralizacija v površinski vodi – simulacijski preskus biorazgradnje) (OECD TG 309). |
| --- | --- |

T13.

Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test (aerobna mineralizacija v površinski vodi – simulacijski preskus biorazgradnje) (OECD TG 309).

| 1.5.2 | Zahtevana preskusna temperatura sladke vode / vode rečnega ustja, sladkovodnega sedimenta / sedimenta vode rečnega ustja in tal je 12 °C, morske vode in morskega sedimenta pa 9 °C, saj sta taki povprečni temperaturi za navedene dele v Uniji. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Merilo za uspešno opravljen preskus:






  — | razpolovna doba razkroja v morski ali sladki vodi ali vodi rečnega ustja je krajša od 60 dni, |
| --- | --- | --- |

1.5.3

—

razpolovna doba razkroja v morski ali sladki vodi ali vodi rečnega ustja je krajša od 60 dni,

| — | razpolovna doba razkroja v morskem ali sladkovodnem sedimentu ali sedimentu vode rečnega ustja je krajša od 180 dni, |
| --- | --- |

—

razpolovna doba razkroja v morskem ali sladkovodnem sedimentu ali sedimentu vode rečnega ustja je krajša od 180 dni,

| — | razpolovna doba razkroja v tleh je krajša od 180 dni. |
| --- | --- |

—

razpolovna doba razkroja v tleh je krajša od 180 dni.

2.   Posebne zahteve za dokazovanje razgradljivosti polimerov v proizvodih za kmetijsko in vrtnarsko uporabo

2.1   Sredstva za gnojenje, ki vsebujejo polimere, ki so prevlečna sredstva ali ki povečujejo sposobnost zadrževanja vode ali močljivost sredstva

Razgradljivost polimerov, ki so prevlečna sredstva ali ki povečujejo sposobnost zadrževanja vode ali močljivost sredstev za gnojenje, kot so opredeljena v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2019/1009, ki ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe, se dokaže v skladu z delegiranimi akti iz člena 42(6) navedene uredbe. Če takih delegiranih aktov ni, se taki polimeri po 17. oktobru 2028 ne dajejo v promet v sredstvih za gnojenje, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1009.

2.2   Kmetijski in vrtnarski proizvodi, ki niso sredstva za gnojenje iz odstavka 2.1

Če se uporabljajo testne metode iz skupine 4 ali 5, se razgradljivost polimerov v proizvodih za kmetijsko ali vrtnarsko uporabo, ki niso sredstva za gnojenje iz točke 2.1, dokaže v vsaj dveh delih okolja, izbranih tako:

| del 1: sladka voda, voda rečnega ustja ali morska voda; |
| --- |

del 1: sladka voda, voda rečnega ustja ali morska voda;

| del 2: tla. |
| --- |

del 2: tla.

Da se polimer v proizvodu za kmetijsko ali vrtnarsko uporabo, ki ni sredstvo za gnojenje iz točke 2.1, za področje uporabe vnosa 78 šteje za razgradljiv, mora doseči 90-odstotno razgradnjo v:

| (a) | tleh v 48 mesecih po koncu obdobja funkcionalnosti navedenega proizvoda; obdobje funkcionalnosti je čas po uporabi proizvoda, v katerem proizvod opravlja svojo funkcijo. |
| --- | --- |

(a)

tleh v 48 mesecih po koncu obdobja funkcionalnosti navedenega proizvoda; obdobje funkcionalnosti je čas po uporabi proizvoda, v katerem proizvod opravlja svojo funkcijo.

| (b) | vodi v:






  (i) | 12 mesecih, ki se jim prišteje obdobje funkcionalnosti, če se uporabljajo testne metode iz skupine 4, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

vodi v:

(i)

12 mesecih, ki se jim prišteje obdobje funkcionalnosti, če se uporabljajo testne metode iz skupine 4, ali

| (ii) | 16 mesecih, ki se jim prišteje obdobje funkcionalnosti, če se uporabljajo testne metode iz skupine 5. |
| --- | --- |

(ii)

16 mesecih, ki se jim prišteje obdobje funkcionalnosti, če se uporabljajo testne metode iz skupine 5.

Zato se spremenijo merila za uspešno opravljen preskus za testne metode iz skupin 4 in 5, tako da označujejo odstotek razgradnje (za skupino 4) ali razpolovno dobo (za skupino 5), ki ga ali jo je treba doseči ob koncu standardnega trajanja preskusa za izpolnitev pogojev iz prejšnjega odstavka.

Spremenjena merila za uspešno opravljen preskus za testne metode iz skupin 4 in 5 so navedena v tabeli A oziroma B.

Tabela A

Merila za uspešno opravljen preskus za skupino 4 za polimere v proizvodih za kmetijsko ali vrtnarsko uporabo, navedena po trajanju obdobja funkcionalnosti (OF) in vrsti preskusa

| Testna metoda | Ocenjevano merilo | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 0) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 1 mesec) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 2 meseca) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 3 meseci) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 6 mesecev) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 9 mesecev) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (tla) | ciljna razgradnja po 24 mesecih | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 in T6
  (površinska voda) | ciljna razgradnja po 6 mesecih | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Testna metoda

Ocenjevano merilo

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 0)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 1 mesec)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 2 meseca)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 3 meseci)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 6 mesecev)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 9 mesecev)

T9 (tla)

ciljna razgradnja po 24 mesecih

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 in T6

(površinska voda)

ciljna razgradnja po 6 mesecih

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

Tabela B

Merila za uspešno opravljen preskus za skupino 5 za polimere v proizvodih za kmetijsko ali vrtnarsko uporabo, navedena po trajanju obdobja funkcionalnosti (OF) in vrsti preskusa.

| Testna metoda | Ocenjevano merilo | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 0) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 1 mesec) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 2 meseca) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 3 meseci) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF= 6 mesecev) | Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 9 mesecev) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T11 (tla, 48 mesecev + OF) | razpolovna doba razkroja (razT50) | razT50
  ≤ 440 dni | razT50
  ≤ 449 dni | razT50
  ≤ 458 dni | razT50
  ≤ 467 dni | razT50
  ≤ 495 dni | razT50
  ≤ 522 dni |
| T13 (površinska voda, 16 mesecev + OF) | razpolovna doba razkroja (razT50) | razT50
  ≤ 147 dni | razT50
  ≤ 156 dni | razT50
  ≤ 165 dni | razT50
  ≤ 174 dni | razT50
  ≤ 202 dni | razT50
  ≤ 229 dni |

Testna metoda

Ocenjevano merilo

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 0)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 1 mesec)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 2 meseca)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 3 meseci)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF= 6 mesecev)

Merilo za uspešno opravljen preskus (OF = 9 mesecev)

T11 (tla, 48 mesecev + OF)

razpolovna doba razkroja (razT50)

razT50

≤ 440 dni

razT50

≤ 449 dni

razT50

≤ 458 dni

razT50

≤ 467 dni

razT50

≤ 495 dni

razT50

≤ 522 dni

T13 (površinska voda, 16 mesecev + OF)

razpolovna doba razkroja (razT50)

razT50

≤ 147 dni

razT50

≤ 156 dni

razT50

≤ 165 dni

razT50

≤ 174 dni

razT50

≤ 202 dni

razT50

≤ 229 dni

Za obdobja funkcionalnosti, ki niso zajeta v tabeli A ali B, se merilo za uspešno opravljen preskus izračuna s formulami eksponentnega padanja, navedenimi v nadaljevanju.

Skupina 4, T9 (tla):

ciljna razgradnja v 24 mesecih (CR24m) se izračuna tako:

CR24m = 1 – exp (–λ × c × 24)

Skupina 4, T5 in T6 (površinska voda):

ciljna razgradnja v 6 mesecih (CR6 m) se izračuna tako:

CR6m = 1 – exp (–λ × c × 6)

Skupina 5, T11 (tla) in T13 (površinska voda):

razpolovna doba razkroja (razT50), opažena ob koncu trajanja preskusa iz skupine 5, se izračuna tako:

razT50 = ln(2)/λ

pri čemer je:

c povprečno število dni na mesec, izračunano kot:

c = 365,25/12

λ hitrost razgradnje, izračunana kot:

| za T9 in T11: | λT9/T11 = ln (0,1)/–t90,T9/T11 |
| --- | --- |

za T9 in T11:

λT9/T11 = ln (0,1)/–t90,T9/T11

| za T5 in T6: | λT5/T6 = ln (0,1)/–t90,T5/T6 |
| --- | --- |

za T5 in T6:

λT5/T6 = ln (0,1)/–t90,T5/T6

| za T13: | λT13 = ln (0,1)/–t90,T13 |
| --- | --- |

za T13:

λT13 = ln (0,1)/–t90,T13

t90
  je čas do 90-odstotne razgradnje, izračunan kot:

| za T9 in T11: | t90,T9/T11 = c × (48 + OF) |
| --- | --- |

za T9 in T11:

t90,T9/T11 = c × (48 + OF)

| za T5 in T6: | t90,T5/T6 = c × (12 + OF) |
| --- | --- |

za T5 in T6:

t90,T5/T6 = c × (12 + OF)

| za T13: | t90,T13 = c × (16 + OF) |
| --- | --- |

za T13:

t90,T13 = c × (16 + OF)

OF
  je obdobje funkcionalnosti, izraženo v mesecih.

3.   Posebne zahteve za preskusni material, ki se uporabi v preskusih razgradnje

Preskus se opravi na preskusnem materialu, sestavljenem iz polimera ali polimerov, ki jih vsebuje nepretrgan površinski premaz na delcih ali ki tvorijo tak premaz na delcih (v nadaljnjem besedilu: polimerni delci), po sestavi, obliki, velikosti in površini primerljivih s polimernimi delci, ki jih vsebuje izdelek, ali, če to ni tehnično izvedljivo, s polimernimi delci, ki se odstranijo ali sprostijo v okolje.

Z odstopanjem od prvega odstavka se lahko polimeri za enkapsulacijo preskusijo v kateri koli od naslednjih oblik:

| — | v obliki, v kateri so dani v promet, |
| --- | --- |

—

v obliki, v kateri so dani v promet,

| — | v obliki izoliranega premaza, |
| --- | --- |

—

v obliki izoliranega premaza,

| — | v obliki, v kateri so dani v promet, v kateri je organsko jedro materiala nadomeščeno z inertnim materialom, kot je steklo. |
| --- | --- |

—

v obliki, v kateri so dani v promet, v kateri je organsko jedro materiala nadomeščeno z inertnim materialom, kot je steklo.

Preskusni material in trdni polimerni premaz delca, danega v promet, imata primerljivo debelino. Pri ocenjevanju razgradnje glede na referenčni material iz točke 1.4.3 so oblika, velikost in površina referenčnega in preskusnega materiala primerljive.

Če preskusni material vsebuje več kot en polimer in se za dokaz razgradnje uporabijo testne metode iz skupin 1, 2 in 3, se razgradnja vsakega od njih dokaže na enega od naslednjih načinov:

| — | ločeno preskušanje razgradnje preskusnega materiala in posameznih polimerov v njem z dovoljenimi testnimi metodami in merili za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka, |
| --- | --- |

—

ločeno preskušanje razgradnje preskusnega materiala in posameznih polimerov v njem z dovoljenimi testnimi metodami in merili za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka,

| — | preskušanje razgradnje preskusnega materiala z uporabo dovoljenih preskusnih metod in meril za uspešno opravljen preskus, določenih v tem dodatku, ter med preskušanjem, dokazovanje z ustreznimi sredstvi, da vsi polimeri v preskusnem materialu prispevajo k razgradnji, opaženi med preskušanjem, in da vsak polimer izpolnjuje merila za uspešno opravljen preskus z ustrezno dovoljeno preskusno metodo iz tega dodatka. |
| --- | --- |

—

preskušanje razgradnje preskusnega materiala z uporabo dovoljenih preskusnih metod in meril za uspešno opravljen preskus, določenih v tem dodatku, ter med preskušanjem, dokazovanje z ustreznimi sredstvi, da vsi polimeri v preskusnem materialu prispevajo k razgradnji, opaženi med preskušanjem, in da vsak polimer izpolnjuje merila za uspešno opravljen preskus z ustrezno dovoljeno preskusno metodo iz tega dodatka.

Če je preskusni material sestavljen iz enega samega polimera, vendar vsebuje druge nepolimerne organske snovi v koncentraciji, višji od 10 mas. % preskusnega materiala, in se za dokazovanje razgradnje uporabljajo testne metode iz skupine 1, 2 ali 3, velja eden od naslednjih pogojev:

| — | razgradnja preskusnega materiala in polimera v njem se preskusita ločeno z uporabo dovoljenih testnih metod in meril za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka, |
| --- | --- |

—

razgradnja preskusnega materiala in polimera v njem se preskusita ločeno z uporabo dovoljenih testnih metod in meril za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka,

| — | razgradnja preskusnega materiala se preskusi z uporabo dovoljenih preskusnih metod in meril za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka, med preskušanjem pa se na ustrezen način dokaže, da polimer prispeva k razgradnji preskusnega materiala, opaženi med preskušanjem, in izpolnjuje merila za uspešno opravljen preskus z ustrezno dovoljeno tesno metodo iz tega dodatka. |
| --- | --- |

—

razgradnja preskusnega materiala se preskusi z uporabo dovoljenih preskusnih metod in meril za uspešno opravljen preskus iz tega dodatka, med preskušanjem pa se na ustrezen način dokaže, da polimer prispeva k razgradnji preskusnega materiala, opaženi med preskušanjem, in izpolnjuje merila za uspešno opravljen preskus z ustrezno dovoljeno tesno metodo iz tega dodatka.

Dodatek 16

Vnos 78 – Pravila o dokazovanju topnosti

V tem dodatku so določeni dovoljene testne metode in preskusni pogoji za dokazovanje topnosti polimera za namene vnosa 78. Preskuse opravijo laboratoriji v skladu z načeli dobre laboratorijske prakse iz Direktive 2004/10/ES ali drugih mednarodnih standardov, ki jih Komisija ali Agencija priznava kot enakovredne ali ki so akreditirani po standardu ISO 17025.

Dovoljeni testni metodi:

| 1. | smernica OECD za preskušanje 120, |
| --- | --- |

1.

smernica OECD za preskušanje 120,

| 2. | smernica OECD za preskušanje 105. |
| --- | --- |

2.

smernica OECD za preskušanje 105.

Preskus se opravi na preskusnem materialu, sestavljenem iz polimera ali polimerov, ki jih vsebuje nepretrgan površinski premaz na delcih ali ki tvorijo tak premaz na delcih (v nadaljnjem besedilu: polimerni delci), po sestavi, obliki, velikosti in površini primerljivih s polimernimi delci, ki jih vsebuje izdelek, ali, če to ni tehnično izvedljivo, s polimernimi delci, ki se odstranijo ali sprostijo v okolje.

Z odstopanjem od tretjega odstavka se za polimerne delce, ki v vseh dimenzijah presegajo 0,25 mm ali katerih razmerje med dolžino in premerom je večje od 3 mm in ki so daljši od 0,25 mm, velikost polimernih delcev, ki jih je treba preskusiti, zmanjša v skladu s smernico OECD za preskušanje 120, tako da je vsaj ena dimenzija polimernega delca ali polimernih delcev, katerih razmerje med dolžino in premerom je večje od 3 mm, med 0,125 mm in 0,25 mm. Za polimerne delce, ki poleg polimera ali polimerov vsebujejo anorganske snovi, kot so polimerni delci, inkapsulirani z anorganskimi snovmi, ali polimerni delci, pri katerih je polimer cepljen na anorganski nosilec, kot dokaz zadostuje, da polimer izpolnjuje merilo za uspešno opravljen preskus. Zato je dovoljeno preskusiti topnost polimera ali polimerov pred tvorbo polimernih delcev.

Pogoji za preskus topnosti so naslednji:

| — | temperatura: 20 0C, |
| --- | --- |

—

temperatura: 20 0C,

| — | pH 7, |
| --- | --- |

—

pH 7,

| — | obremenitev: 10 g/1 000 mL, |
| --- | --- |

—

obremenitev: 10 g/1 000 mL,

| — | preskusni čas: 24 ur, |
| --- | --- |

—

preskusni čas: 24 ur,

merilo za uspešno opravljen preskus: topnost > 2 g/L.

---

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/89

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2056

z dne 26. septembra 2023

o spremembi izvedbenih tehničnih standardov iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 945/2014 glede posodobitve seznama zadevnih ustrezno razpršenih indeksov v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 344(1), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev, da delniški indeksi, navedeni v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 945/2014 (2) še naprej izpolnjujejo pogoje za neupoštevanje njihovega posebnega tveganja, je Evropski bančni organ ponovno ocenil zadevne indekse glede na zadnje razpoložljive podatke, tj. podatke, ki se nanašajo na leto 2022. Ta ponovna ocena je pokazala, da je treba posodobiti seznam zadevnih ustrezno razpršenih indeksov. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev, da delniški indeksi, navedeni v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 945/2014 (2) še naprej izpolnjujejo pogoje za neupoštevanje njihovega posebnega tveganja, je Evropski bančni organ ponovno ocenil zadevne indekse glede na zadnje razpoložljive podatke, tj. podatke, ki se nanašajo na leto 2022. Ta ponovna ocena je pokazala, da je treba posodobiti seznam zadevnih ustrezno razpršenih indeksov.

| (2) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 945/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 945/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (4) | Do sprememb Izvedbene uredbe (EU) št. 945/2014 ne pride zaradi sprememb uporabljene metodologije ocenjevanja. Zato EBA zgolj zaradi posodobitve seznama zadevnih ustrezno razpršenih indeksov ni izvedel odprtega javnega posvetovanja o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, niti ni analiziral morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj bi bilo tako posvetovanje ali analiza zelo nesorazmerna glede na obseg sprememb in učinek zadevnega osnutka izvedbenih tehničnih standardov. Dejansko bi bilo treba s tega seznama le odstraniti majhno število indeksov zaradi ponovne ocene, teh indeksov pa je v vsakem primeru manj, kot se vključi novih indeksov – |
| --- | --- |

(4)

Do sprememb Izvedbene uredbe (EU) št. 945/2014 ne pride zaradi sprememb uporabljene metodologije ocenjevanja. Zato EBA zgolj zaradi posodobitve seznama zadevnih ustrezno razpršenih indeksov ni izvedel odprtega javnega posvetovanja o osnutku izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, niti ni analiziral morebitnih povezanih stroškov in koristi, saj bi bilo tako posvetovanje ali analiza zelo nesorazmerna glede na obseg sprememb in učinek zadevnega osnutka izvedbenih tehničnih standardov. Dejansko bi bilo treba s tega seznama le odstraniti majhno število indeksov zaradi ponovne ocene, teh indeksov pa je v vsakem primeru manj, kot se vključi novih indeksov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 945/2014 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 945/2014 z dne 4. septembra 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z zadevnimi ustrezno razpršenimi indeksi v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 265, 5.9.2014, str. 3).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

Delniški indeksi, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 344 Uredbe (EU) št. 575/2013

| Indeks | Država/območje |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Indeks

Država/območje

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Azija, Pacifik

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Avstralija

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Avstrija

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Avstrija

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgija

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brazilija

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Srednja Evropa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Kitajska

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Kitajska

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Kitajska

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Kitajska

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Danska

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Danska

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

Razviti trgi

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

Vzhodna Evropa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

Trgi v razvoju

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

Trgi v razvoju

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Evropa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Evropa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Evropa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Evropa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Evropa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Evropa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Evropa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Evropa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Evropa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Evropa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Evropa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Evropa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Evropa

| 32. | S&P Europe 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europe 350

Evropa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Evropa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Evropa

| 35. | STOXX Europe 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europe 50

Evropa

| 36. | STOXX Europe 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europe 600

Evropa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Evropa

| 38. | STOXX Europe Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europe Lrg 200

Evropa

| 39. | STOXX Europe Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europe Mid 200

Evropa

| 40. | STOXX Europe Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europe Small 200

Evropa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Evropa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Finska

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Francija

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Francija

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Francija

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Nemčija

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Nemčija

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Nemčija

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Nemčija

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Nemčija

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

svetovni

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

svetovni

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Grčija

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Grčija

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Hongkong

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Hongkong

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

Indija

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

Indija

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Irska

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Italija

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Italija

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Japonska

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Japonska

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Japonska

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Japonska

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Latinska Amerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malezija

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malezija

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Malta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Mehika

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Mehika

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Nizozemska

| 73. | AMX |
| --- | --- |

73.

AMX

Nizozemska

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Nizozemska

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Nova Zelandija

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norveška

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norveška

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norveška

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Poljska

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Poljska

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Singapur

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Singapur

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Južna Afrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Španija

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Španija

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Švedska

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Švedska

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Švica

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Švica

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Švica

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Tajska

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Združeno kraljestvo

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Združeno kraljestvo

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Združeno kraljestvo

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Združeno kraljestvo

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Združeno kraljestvo

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Združeno kraljestvo

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Združeno kraljestvo

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

ZDA

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

ZDA

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

ZDA

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/94

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2057

z dne 26. septembra 2023

o spremembi prilog VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 glede odobritve ali odvzema statusa nekaterih držav članic ali njihovih območij kot prostih bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja nekaterih bolezni s seznama

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti člena 31(3) in člena 36(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa posebna pravila za posamezne bolezni s seznama v skladu s členom 5(1) navedene uredbe in določa, kako se ta pravila uporabljajo za različne kategorije bolezni s seznama. Uredba (EU) 2016/429 določa tudi, da države članice vzpostavijo obvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (b), navedene uredbe in neobvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (c), navedene uredbe ter da take programe odobri Komisija. Navedena uredba tudi določa, da Komisija državam članicam ali njihovim območjem ali kompartmentom odobri ali odvzame status prost bolezni glede nekaterih bolezni s seznama iz člena 9(1), točki (b) in (c), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa posebna pravila za posamezne bolezni s seznama v skladu s členom 5(1) navedene uredbe in določa, kako se ta pravila uporabljajo za različne kategorije bolezni s seznama. Uredba (EU) 2016/429 določa tudi, da države članice vzpostavijo obvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (b), navedene uredbe in neobvezne programe izkoreninjenja bolezni s seznama iz člena 9(1), točka (c), navedene uredbe ter da take programe odobri Komisija. Navedena uredba tudi določa, da Komisija državam članicam ali njihovim območjem ali kompartmentom odobri ali odvzame status prost bolezni glede nekaterih bolezni s seznama iz člena 9(1), točki (b) in (c), navedene uredbe.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 in določa merila za odobritev, ohranitev, začasni preklic in odvzem statusa prost bolezni za države članice, njihova območja ali kompartmente ter zahteve za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za države članice, njihova območja ali kompartmente. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 in določa merila za odobritev, ohranitev, začasni preklic in odvzem statusa prost bolezni za države članice, njihova območja ali kompartmente ter zahteve za odobritev obveznih ali neobveznih programov izkoreninjenja za države članice, njihova območja ali kompartmente.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 (3) določa izvedbena pravila za živalske bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s statusom nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovim statusom necepljenja ter z odobritvijo programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama. Natančneje, v prilogah k navedeni uredbi so navedene države članice, njihova območja ali kompartmenti s statusom prost bolezni, prav tako pa so navedeni tudi obstoječi odobreni obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja. Zaradi spreminjajočega se epidemiološkega stanja nekaterih bolezni je treba spremeniti nekatere priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, da se navedejo nove države članice ali njihova območja, prosta bolezni, ter da se odobrijo nekateri obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja, ki so bili predloženi Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 (3) določa izvedbena pravila za živalske bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s statusom nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovim statusom necepljenja ter z odobritvijo programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama. Natančneje, v prilogah k navedeni uredbi so navedene države članice, njihova območja ali kompartmenti s statusom prost bolezni, prav tako pa so navedeni tudi obstoječi odobreni obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja. Zaradi spreminjajočega se epidemiološkega stanja nekaterih bolezni je treba spremeniti nekatere priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620, da se navedejo nove države članice ali njihova območja, prosta bolezni, ter da se odobrijo nekateri obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja, ki so bili predloženi Komisiji.

| (4) | V zvezi z govejo virusno diarejo (BVD) je Nemčija Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost BVD iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 izpolnjeni na celotnem ozemlju zvezne dežele Bavarske, na večini ozemlja zvezne dežele Spodnja Saška, razen v regijah Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg in Stade, na večini ozemlja zvezne dežele Severno Porenje - Vestfalija, razen v regijah Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve in Paderborn, ter na večini ozemlja zvezne dežele Schleswig-Holstein, razen v regiji Rendsburg-Eckernförde. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost BVD. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja s statusom prost BVD. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi z govejo virusno diarejo (BVD) je Nemčija Komisiji predložila informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost BVD iz Delegirane uredbe (EU) 2020/689 izpolnjeni na celotnem ozemlju zvezne dežele Bavarske, na večini ozemlja zvezne dežele Spodnja Saška, razen v regijah Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg in Stade, na večini ozemlja zvezne dežele Severno Porenje - Vestfalija, razen v regijah Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve in Paderborn, ter na večini ozemlja zvezne dežele Schleswig-Holstein, razen v regiji Rendsburg-Eckernförde. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedene vloge izpolnjujejo merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost BVD. Zato bi bilo treba navedena območja v delu I Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območja s statusom prost BVD.

| (5) | V zvezi z okužbo z virusom modrikastega jezika (BTV) je Luksemburg Komisiji predložil informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z BTV izpolnjeni za celotno ozemlje Luksemburga. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z BTV. Zato bi bilo treba Luksemburg v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje s statusom prost okužbe z BTV. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z okužbo z virusom modrikastega jezika (BTV) je Luksemburg Komisiji predložil informacije, ki dokazujejo, da so pogoji za priznanje statusa prost okužbe z BTV izpolnjeni za celotno ozemlje Luksemburga. Po oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da navedena vloga izpolnjuje merila iz dela II, poglavje 4, Delegirane uredbe (EU) 2020/689 za odobritev statusa prost okužbe z BTV. Zato bi bilo treba Luksemburg v delu I Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 navesti kot območje s statusom prost okužbe z BTV.

| (6) | Prilogi VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Prilogi VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/620 z dne 15. aprila 2021 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede odobritve statusa nekaterih držav članic, njihovih območij ali kompartmentov kot prostih bolezni in njihovega statusa necepljenja v zvezi z nekaterimi boleznimi s seznama in odobritve programov izkoreninjenja navedenih bolezni s seznama (UL L 131, 16.4.2021, str. 78).

3

---

PRILOGA

Prilogi VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/620 se spremenita:

| (1) | Priloga VII se spremeni:






  (a) | v delu I se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Nemčija | zvezna dežela Baden-Württemberg
  zvezna dežela Bavarska
  zvezna dežela Brandenburg
  zvezna dežela Bremen
  zvezna dežela Hamburg
  zvezna dežela Hessen
  zvezna dežela Mecklenburg - Predpomorjanska
  zvezna dežela Spodnja Saška, razen deželnih okrožij Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija, razen okrožij Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  zvezna dežela Schleswig-Holstein, razen okrožja Rendsburg-Eckernförde
  zvezna dežela Porenje - Pfalška
  zvezna dežela Posarje
  zvezna dežela Saška
  zvezna dežela Saška - Anhalt
  zvezna dežela Turingija“ |

(1)

Priloga VII se spremeni:

(a)

v delu I se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

„Nemčija

zvezna dežela Baden-Württemberg

zvezna dežela Bavarska

zvezna dežela Brandenburg

zvezna dežela Bremen

zvezna dežela Hamburg

zvezna dežela Hessen

zvezna dežela Mecklenburg - Predpomorjanska

zvezna dežela Spodnja Saška, razen deželnih okrožij Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija, razen okrožij Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

zvezna dežela Schleswig-Holstein, razen okrožja Rendsburg-Eckernförde

zvezna dežela Porenje - Pfalška

zvezna dežela Posarje

zvezna dežela Saška

zvezna dežela Saška - Anhalt

zvezna dežela Turingija“

| (b) | v delu II se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:







  Država članica | Ozemlje | Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| „Nemčija | zvezna dežela Berlin
  zvezna dežela Spodnja Saška:
  deželna okrožja Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija:
  okrožja Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  zvezna dežela Schleswig-Holstein:
  okrožje Rendsburg-Eckernförde | 21. februar 2022“ |

(b)

v delu II se vnos za Nemčijo nadomesti z naslednjim:

Država članica

Ozemlje

Datum prvotne odobritve iz člena 15(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/689

„Nemčija

zvezna dežela Berlin

zvezna dežela Spodnja Saška:

deželna okrožja Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

zvezna dežela Severno Porenje - Vestfalija:

okrožja Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

zvezna dežela Schleswig-Holstein:

okrožje Rendsburg-Eckernförde

21. februar 2022“

| (2) | v Prilogi VIII, del I, se med vnosa za Litvo in Madžarsko vstavi naslednji vnos za Luksemburg:






  Država članica | Ozemlje |
| --- | --- | --- |
| „Luksemburg | celotno ozemlje“. |

(2)

v Prilogi VIII, del I, se med vnosa za Litvo in Madžarsko vstavi naslednji vnos za Luksemburg:

Država članica

Ozemlje

„Luksemburg

celotno ozemlje“.

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/97

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2058

z dne 26. septembra 2023

o določitvi posebnih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih stopnjah uradnega nadzora in vzorčnem splošnem spričevalu za vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o posebnih pravilih za vstop nekaterih pošiljk maloprodajnega blaga, rastlin za saditev, semenskega krompirja, strojev in nekaterih vozil, uporabljenih za kmetijske ali gozdarske namene, na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva ter netrgovske premike nekaterih hišnih živali na Severno Irsko (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop nekaterih pošiljk proizvodov živalskega ali rastlinskega izvora, rastlin, razen rastlin za saditev, hrane za hišne živali in pasjih žvečilk, pripravljenih za prodajo, sestavljenih proizvodov, drugih živil ter drugih materialov, namenjenih za stik z živili (v nadaljnjem besedilu: maloprodajno blago), na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop nekaterih pošiljk proizvodov živalskega ali rastlinskega izvora, rastlin, razen rastlin za saditev, hrane za hišne živali in pasjih žvečilk, pripravljenih za prodajo, sestavljenih proizvodov, drugih živil ter drugih materialov, namenjenih za stik z živili (v nadaljnjem besedilu: maloprodajno blago), na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika.

| (2) | Natančneje, člena 4 in 5 Uredbe (EU) 2023/1231 določata, da za nekatere pošiljke maloprodajnega blaga veljajo posebna pravila o posebnih stopnjah uradnega nadzora in splošnem spričevalu za njihov vstop na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in njihovo dajanje na trg na Severnem Irskem le, kadar so izpolnjeni nekateri pogoji, vključno s pisnimi jamstvi, ki jih zagotovi Združeno kraljestvo v skladu s členom 4(1), točka (g), in členom 5(1), točka (f), navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Natančneje, člena 4 in 5 Uredbe (EU) 2023/1231 določata, da za nekatere pošiljke maloprodajnega blaga veljajo posebna pravila o posebnih stopnjah uradnega nadzora in splošnem spričevalu za njihov vstop na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in njihovo dajanje na trg na Severnem Irskem le, kadar so izpolnjeni nekateri pogoji, vključno s pisnimi jamstvi, ki jih zagotovi Združeno kraljestvo v skladu s členom 4(1), točka (g), in členom 5(1), točka (f), navedene uredbe.

| (3) | Posebna pravila zajemajo uporabo pogostosti dokumentacijskih, identifikacijskih in fizičnih pregledov navedenih pošiljk ter vzorec splošnega spričevala, ki mora biti priložen navedenim pošiljkam in predložen v objektih za sanitarno in fitosanitarno inšpekcijo (v nadaljnjem besedilu: objekt za SFS inšpekcijo) prvega prispetja na Severno Irsko. |
| --- | --- |

(3)

Posebna pravila zajemajo uporabo pogostosti dokumentacijskih, identifikacijskih in fizičnih pregledov navedenih pošiljk ter vzorec splošnega spričevala, ki mora biti priložen navedenim pošiljkam in predložen v objektih za sanitarno in fitosanitarno inšpekcijo (v nadaljnjem besedilu: objekt za SFS inšpekcijo) prvega prispetja na Severno Irsko.

| (4) | Pisna jamstva so namenjena zagotavljanju, da se v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2) izvaja učinkovit uradni nadzor pošiljk maloprodajnega blaga v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko, ki so v skladu z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231, ter da se izvajata uradni nadzor, dokazan z načrtom nadzora, in spremljanje v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) 2023/1231, pri čemer zajemata premike navedenih pošiljk od objektov za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko do namembnih obratov s seznama, da se zagotovi, da so navedene pošiljke namenjene izključno maloprodaji v obratih s seznama na Severnem Irskem in ne bodo naknadno premaknjene v državo članico. |
| --- | --- |

(4)

Pisna jamstva so namenjena zagotavljanju, da se v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2) izvaja učinkovit uradni nadzor pošiljk maloprodajnega blaga v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko, ki so v skladu z zahtevami iz Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231, ter da se izvajata uradni nadzor, dokazan z načrtom nadzora, in spremljanje v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) 2023/1231, pri čemer zajemata premike navedenih pošiljk od objektov za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko do namembnih obratov s seznama, da se zagotovi, da so navedene pošiljke namenjene izključno maloprodaji v obratih s seznama na Severnem Irskem in ne bodo naknadno premaknjene v državo članico.

| (5) | Združeno kraljestvo v dopisu z dne 4. septembra 2023 navaja, da bodo objekti za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko izpolnjevali zahteve iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231 do 1. oktobra 2023. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo v dopisu z dne 4. septembra 2023 navaja, da bodo objekti za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko izpolnjevali zahteve iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231 do 1. oktobra 2023.

| (6) | Združeno kraljestvo v dopisih z dne 4. in 7. septembra 2023 nadalje navaja, da se bo od 1. oktobra 2023 izvajal učinkovit uradni nadzor pošiljk maloprodajnega blaga v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko v skladu z Uredbo (EU) 2017/625, uradni nadzor in spremljanje v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) 2023/1231 pa bosta zajemala premike navedenih pošiljk od objektov za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko do namembnega obrata s seznama. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo v dopisih z dne 4. in 7. septembra 2023 nadalje navaja, da se bo od 1. oktobra 2023 izvajal učinkovit uradni nadzor pošiljk maloprodajnega blaga v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko v skladu z Uredbo (EU) 2017/625, uradni nadzor in spremljanje v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) 2023/1231 pa bosta zajemala premike navedenih pošiljk od objektov za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko do namembnega obrata s seznama.

| (7) | V skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) 2023/1231 so službe Komisije od 11. do 14. septembra 2023 izvedle nadzor preverjanja skladnosti objektov za SFS inšpekcijo na Severnem Irskem z zahtevami iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231. V poročilu z dne 15. septembra 2023, pripravljenem po navedenem nadzoru Komisije, je navedeno, da objekti za SFS inšpekcijo v pristaniščih Belfast, Larne in Warrenpoint izpolnjujejo ustrezne zahteve iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) 2023/1231 so službe Komisije od 11. do 14. septembra 2023 izvedle nadzor preverjanja skladnosti objektov za SFS inšpekcijo na Severnem Irskem z zahtevami iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231. V poročilu z dne 15. septembra 2023, pripravljenem po navedenem nadzoru Komisije, je navedeno, da objekti za SFS inšpekcijo v pristaniščih Belfast, Larne in Warrenpoint izpolnjujejo ustrezne zahteve iz dela 1 Priloge II k Uredbi (EU) 2023/1231.

| (8) | Ker je Združeno kraljestvo zagotovilo potrebna pisna jamstva, ki se zahtevajo v členu 4(1), točka (g), in členu 5(1), točka (f), Uredbe (EU) 2023/1231, je primerno določiti posebne stopnje uradnega nadzora takih pošiljk ter pravila o navedenem uradnem nadzoru in vzorčnem splošnem spričevalu za pošiljke maloprodajnega blaga, vključno z nekaterim maloprodajnim blagom, katerega vstop v Unijo je trenutno prepovedan. |
| --- | --- |

(8)

Ker je Združeno kraljestvo zagotovilo potrebna pisna jamstva, ki se zahtevajo v členu 4(1), točka (g), in členu 5(1), točka (f), Uredbe (EU) 2023/1231, je primerno določiti posebne stopnje uradnega nadzora takih pošiljk ter pravila o navedenem uradnem nadzoru in vzorčnem splošnem spričevalu za pošiljke maloprodajnega blaga, vključno z nekaterim maloprodajnim blagom, katerega vstop v Unijo je trenutno prepovedan.

| (9) | Člen 6(1) Uredbe (EU) 2023/1231 zahteva, da je vse maloprodajno blago označeno. Natančneje, določa, da je treba nekatero maloprodajno blago posamično označiti od 1. oktobra 2023, nekatero od 1. oktobra 2024, nekatero pa od 1. julija 2025, da se omogoči prilagoditev dobavne verige na Severnem Irskem posebnim pravilom iz Uredbe (EU) 2023/1231. Člen 4(3) navedene uredbe zahteva, da se stopnje identifikacijskih pregledov maloprodajnega blaga prilagodijo glede na obseg, v katerem so različne vrste maloprodajnega blaga posamezno označene. Podrobna pravila za identifikacijske preglede pošiljk proizvodov živalskega izvora in blaga iz člena 3(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2130 (3) se ne bi smela uporabljati za identifikacijske preglede pošiljk maloprodajnega blaga, kadar se uporabljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2023/1231, da se zagotovi dosledna uporaba navedene uredbe za navedeno maloprodajno blago. |
| --- | --- |

(9)

Člen 6(1) Uredbe (EU) 2023/1231 zahteva, da je vse maloprodajno blago označeno. Natančneje, določa, da je treba nekatero maloprodajno blago posamično označiti od 1. oktobra 2023, nekatero od 1. oktobra 2024, nekatero pa od 1. julija 2025, da se omogoči prilagoditev dobavne verige na Severnem Irskem posebnim pravilom iz Uredbe (EU) 2023/1231. Člen 4(3) navedene uredbe zahteva, da se stopnje identifikacijskih pregledov maloprodajnega blaga prilagodijo glede na obseg, v katerem so različne vrste maloprodajnega blaga posamezno označene. Podrobna pravila za identifikacijske preglede pošiljk proizvodov živalskega izvora in blaga iz člena 3(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/2130 (3) se ne bi smela uporabljati za identifikacijske preglede pošiljk maloprodajnega blaga, kadar se uporabljajo posebna pravila iz Uredbe (EU) 2023/1231, da se zagotovi dosledna uporaba navedene uredbe za navedeno maloprodajno blago.

| (10) | Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (11) | Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini. |
| --- | --- |

(11)

Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa posebne stopnje uradnega nadzora ter pravila o navedenem uradnem nadzoru in vzorčnem splošnem spričevalu za vstop pošiljk naslednjega maloprodajnega blaga, ki spada na področje uporabe Uredbe (EU) 2023/1231, na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in dajanje na trg na Severnem Irskem:

| (a) | proizvodi živalskega ali rastlinskega izvora, rastline, razen rastlin za saditev, ter hrana za hišne živali in pasje žvečilke, pripravljene za prodajo; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi živalskega ali rastlinskega izvora, rastline, razen rastlin za saditev, ter hrana za hišne živali in pasje žvečilke, pripravljene za prodajo;

| (b) | sestavljeni proizvodi; |
| --- | --- |

(b)

sestavljeni proizvodi;

| (c) | živila; |
| --- | --- |

(c)

živila;

| (d) | materiali, namenjeni za stik z živili. |
| --- | --- |

(d)

materiali, namenjeni za stik z živili.

2.   Pravila iz odstavka 1 zajemajo:

| (a) | pogostost posebnih stopenj uradnega nadzora ter zahteve za dokumentacijske, identifikacijske in fizične preglede pošiljk iz navedenega odstavka; |
| --- | --- |

(a)

pogostost posebnih stopenj uradnega nadzora ter zahteve za dokumentacijske, identifikacijske in fizične preglede pošiljk iz navedenega odstavka;

| (b) | določitev vzorčnega obrazca splošnega spričevala, ki mora biti priloženo navedenim pošiljkam in predloženo v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko. |
| --- | --- |

(b)

določitev vzorčnega obrazca splošnega spričevala, ki mora biti priloženo navedenim pošiljkam in predloženo v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko.

Člen 2

Dokumentacijski pregledi v objektih za SFS inšpekcijo

Pristojni organi v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko izvedejo dokumentacijske preglede vseh splošnih spričeval in drugih dokumentov, priloženih vsem pošiljkam maloprodajnega blaga iz člena 1, ki vstopajo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva.

Člen 3

Posebne stopnje uradnega nadzora ter zahteve za identifikacijske in fizične preglede v objektih za SFS inšpekcijo

1.   Identifikacijski pregledi, vključno s pregledi skladnosti z zahtevami o predpakiranju in oznaki iz člena 4(1), točka (a), in člena 5(1), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231, se izvajajo v objektih za SFS inšpekcijo prvega prispetja na Severno Irsko, in sicer s pogostostjo 10 % za vse pošiljke maloprodajnega blaga iz člena 1, razen tistih iz odstavka 2 tega člena.

Za namene identifikacijskih pregledov iz prvega pododstavka tega odstavka se člen 3(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/2130 ne uporablja.

Fizični pregledi v povezavi z identifikacijskimi pregledi iz prvega pododstavka tega odstavka se izvajajo za izpolnitev ciljev pisnih jamstev iz člena 4(1), točka (g), in člena 5(1), točka (f), Uredbe (EU) 2023/1231, zlasti z uporabo pristopa, ki temelji na oceni tveganja in obveščevalnih podatkih.

2.   Identifikacijski pregledi pošiljk rastlin, razen rastlin za saditev, iz člena 2(2), točka (b), Uredbe (EU) 2023/1231 se izvajajo s pogostostjo 1 %.

Fizični pregledi v povezavi z identifikacijskimi pregledi iz prvega pododstavka tega odstavka se izvajajo za izpolnitev ciljev pisnih jamstev iz člena 4(1), točka (g), in člena 5(1), točka (f), Uredbe (EU) 2023/1231, zlasti z uporabo pristopa, ki temelji na oceni tveganja in obveščevalnih podatkih.

Člen 4

Poenostavljene zahteve za splošna spričevala

1.   Vsem pošiljkam maloprodajnega blaga iz člena 1, ki vstopajo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva, se priloži splošno spričevalo, sestavljeno v skladu z vzorcem (Model Retail NI) iz Priloge.

2.   Splošno spričevalo za maloprodajno blago iz iste pošiljke iz odstavka 1 se dopolni z opisom maloprodajnega blaga, vključenega v pošiljko.

Opis iz prvega pododstavka se vključi v dodatni dokument, priložen splošnemu spričevalu, ki je lahko v papirni ali elektronski obliki. Vsebuje podrobnosti o:

| (a) | vrsti vsakega proizvoda v pošiljki in kakršni koli obdelavi vsakega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

vrsti vsakega proizvoda v pošiljki in kakršni koli obdelavi vsakega proizvoda;

| (b) | številu pakiranj v pošiljki in njeni neto teži; |
| --- | --- |

(b)

številu pakiranj v pošiljki in njeni neto teži;

| (c) | registracijski številki ali številki odobritve odpremnega in namembnega obrata s seznama na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(c)

registracijski številki ali številki odobritve odpremnega in namembnega obrata s seznama na Severnem Irskem.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja od 1. oktobra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 165, 29.6.2023, str. 103.

1

(2)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2130 z dne 25. novembra 2019 o določitvi podrobnih pravil o postopkih, ki jih je treba izvajati med dokumentacijskimi, identifikacijskimi in fizičnimi pregledi živali in blaga, nad katerimi se izvaja uradni nadzor na mejnih kontrolnih točkah, ter po njih (UL L 321, 12.12.2019, str. 128).

3

---

PRILOGA

Vzorčno splošno spričevalo za vstop nekaterih pošiljk maloprodajnega blaga, ki se dostavljajo neposredno v obrate s seznama na Severnem Irskem, na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva (Model Retail NI)

Image 4

Image 5

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/103

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2059

z dne 26. septembra 2023

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam nekaterega blaga iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o posebnih pravilih za vstop nekaterih pošiljk maloprodajnega blaga, rastlin za saditev, semenskega krompirja, strojev in nekaterih vozil, uporabljenih za kmetijske ali gozdarske namene, na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva ter netrgovske premike nekaterih hišnih živali na Severno Irsko (1) in zlasti člena 9(4), točka (a), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika, vključno s posebnimi pravili za pošiljke maloprodajnega blaga iz preostalega sveta. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika, vključno s posebnimi pravili za pošiljke maloprodajnega blaga iz preostalega sveta.

| (2) | Natančneje, člen 9(1), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko maloprodajno blago iz preostalega sveta, ki je sestavljeno iz blaga živalskega ali rastlinskega izvora ali sestavljenih proizvodov, za katero veljajo pravila o zdravju živali ali zdravju rastlin iz člena 1(2), točke (d), (e) in (g), Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: blago iz preostalega sveta), vstopi na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2023/1231 samo, če Združeno kraljestvo predloži pisne dokaze, da se za navedeno blago na podlagi nacionalnega prava Združenega kraljestva uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora iz uredb (ES) št. 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4), (EU) 2016/2031 (5) Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) 2017/625 ter aktov Komisije, sprejetih na podlagi navedenih uredb, ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja navedene zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora (v nadaljnjem besedilu: pisni dokazi). |
| --- | --- |

(2)

Natančneje, člen 9(1), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko maloprodajno blago iz preostalega sveta, ki je sestavljeno iz blaga živalskega ali rastlinskega izvora ali sestavljenih proizvodov, za katero veljajo pravila o zdravju živali ali zdravju rastlin iz člena 1(2), točke (d), (e) in (g), Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: blago iz preostalega sveta), vstopi na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2023/1231 samo, če Združeno kraljestvo predloži pisne dokaze, da se za navedeno blago na podlagi nacionalnega prava Združenega kraljestva uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora iz uredb (ES) št. 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4), (EU) 2016/2031 (5) Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) 2017/625 ter aktov Komisije, sprejetih na podlagi navedenih uredb, ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja navedene zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora (v nadaljnjem besedilu: pisni dokazi).

| (3) | Člen 9(4), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko Komisija, kadar prejme pisne dokaze, sprejme izvedbeni akt, s katerim navede blago iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9(4), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko Komisija, kadar prejme pisne dokaze, sprejme izvedbeni akt, s katerim navede blago iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem.

| (4) | Združeno kraljestvo je z dopisi z dne 4., 7. in 12. septembra 2023 predložilo pisne dokaze, da se za meso in užitne klavnične proizvode ovc s poreklom z Nove Zelandije ter za hrano za hišne živali in pasje žvečilke s poreklom iz odobrenih tretjih držav, kot so navedene v poglavju II, oddelek 1, preglednica 2, št. 12, Priloge XIV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (6), na podlagi njegovega nacionalnega prava uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora iz uredb (ES) št. 1069/2009, (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja te zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora za to blago. |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je z dopisi z dne 4., 7. in 12. septembra 2023 predložilo pisne dokaze, da se za meso in užitne klavnične proizvode ovc s poreklom z Nove Zelandije ter za hrano za hišne živali in pasje žvečilke s poreklom iz odobrenih tretjih držav, kot so navedene v poglavju II, oddelek 1, preglednica 2, št. 12, Priloge XIV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (6), na podlagi njegovega nacionalnega prava uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora iz uredb (ES) št. 1069/2009, (EU) 2016/429 in (EU) 2017/625 ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja te zahteve glede uvoznih pogojev in uradnega nadzora za to blago.

| (5) | Zato je primerno navesti blago iz preostalega sveta, opredeljeno z oznakami kombinirane nomenklature, določenimi z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 (7), in navedeno s tretjo državo izvora, ki lahko vstopijo na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno navesti blago iz preostalega sveta, opredeljeno z oznakami kombinirane nomenklature, določenimi z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 (7), in navedeno s tretjo državo izvora, ki lahko vstopijo na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem.

| (6) | Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (7) | Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini. |
| --- | --- |

(7)

Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa seznam blaga iz preostalega sveta, ki je sestavljeno iz blaga živalskega ali rastlinskega izvora ali sestavljenih proizvodov, za katero veljajo pravila o zdravju živali ali zdravju rastlin iz člena 1(2), točke (d), (e) in (g), Uredbe (EU) 2017/625, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in ki se da na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2023/1231 (v nadaljnjem besedilu: blago iz preostalega sveta), ter tretjo državo izvora tega blaga.

Člen 2

Blago iz preostalega sveta, navedeno v Prilogi

Blago iz preostalega sveta, navedeno v Prilogi, lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja od 1. oktobra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 165, 29.6.2023, str. 103.

1

(2)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (UL L 317, 23.11.2016, str. 4).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

7

---

PRILOGA

Seznam blaga iz preostalega sveta, ki lahko vstopi na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se da na trg na Severnem Irskem (iz člena 2)

| Vrstica | Blago (*) | Oznaka KN (**) | Vzorec veterinarskega spričevala / uradnega spričevala / uradne izjave (***) | Tretja država izvora |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija blaga |
| Blago živalskega izvora |
| 1 | Meso in užitni klavnični proizvodi ovc, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Nova Zelandija |
| 2 | Hrana za hišne živali in pasje žvečilke | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(A) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (1) |

Vrstica

Blago (*)

Oznaka KN (**)

Vzorec veterinarskega spričevala / uradnega spričevala / uradne izjave (***)

Tretja država izvora

Kategorija blaga

Blago živalskega izvora

1

Meso in užitni klavnični proizvodi ovc, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Nova Zelandija

2

Hrana za hišne živali in pasje žvečilke

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(A) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (1)

| — | Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(B) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

—

Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(B) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011

| — | Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(C) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

—

Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(C) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011

| — | Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(D) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 |
| --- | --- |

—

Veterinarsko spričevalo iz poglavja 3(D) Priloge XV k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011

Odobrene tretje države, kot so navedene v poglavju II, oddelek 1, preglednica 2, št. 12, Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011

Opombe:

| (*) | Opis blaga iz preglednice v tej prilogi je določen v stolpcu za poimenovanja v Kombinirani nomenklaturi (KN), določeni z Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 in odobreni s Sklepom Sveta 87/369/EGS. Ta KN temelji na Mednarodni konvenciji o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (HS), ki je bila sklenjena 14. junija 1983 v Bruslju.
  Brez poseganja v pravila za razlago KN, določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, se šteje, da ima besedilo poimenovanja blaga v preglednici v tej prilogi samo okvirno vrednost, ker je blago, zajeto v seznamu v preglednici v tej prilogi, določeno z oznakami KN. |
| --- | --- |

(*)

Brez poseganja v pravila za razlago KN, določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, se šteje, da ima besedilo poimenovanja blaga v preglednici v tej prilogi samo okvirno vrednost, ker je blago, zajeto v seznamu v preglednici v tej prilogi, določeno z oznakami KN.

| (**) | V tem stolpcu je navedena oznaka KN. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | V tem stolpcu je naveden vzorec veterinarskega spričevala / uradnega spričevala / uradne izjave, ki mora biti priložen pošiljki blaga iz preostalega sveta v skladu z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

(3)  Sklep Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 o sprejetju Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga in Protokola o spremembah Konvencije (UL L 198, 20.7.1987, str. 1).

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/108

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2060

z dne 26. septembra 2023

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvrstitvijo na seznam držav zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2023/1231 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o posebnih pravilih za vstop nekaterih pošiljk maloprodajnega blaga, rastlin za saditev, semenskega krompirja, strojev in nekaterih vozil, uporabljenih za kmetijske ali gozdarske namene, na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva ter netrgovske premike nekaterih hišnih živali na Severno Irsko (1) in zlasti člena 9(4), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2023/1231 določa posebna pravila, ki se med drugim nanašajo na vstop pošiljk nekaterega maloprodajnega blaga iz drugih delov Združenega kraljestva na Severno Irsko za dajanje na trg na Severnem Irskem za končnega potrošnika.

| (2) | Zlasti člen 9 Uredbe (EU) 2023/1231 določa posebna pravila za pošiljke maloprodajnega blaga iz preostalega sveta. Člen 9(2), točka (b), navedene uredbe določa, da lahko ribiški proizvodi, ulovljeni z ribiškim plovilom, ki pluje pod zastavo tretje države razen Združenega kraljestva, in uvoženi v dele Združenega kraljestva razen Severne Irske, vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva kot maloprodajno blago in se dajo na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 navedene uredbe samo, če je država zastave zadevnega ribiškega plovila navedena v izvedbenem aktu, sprejetem v skladu s členom 9(4) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Zlasti člen 9 Uredbe (EU) 2023/1231 določa posebna pravila za pošiljke maloprodajnega blaga iz preostalega sveta. Člen 9(2), točka (b), navedene uredbe določa, da lahko ribiški proizvodi, ulovljeni z ribiškim plovilom, ki pluje pod zastavo tretje države razen Združenega kraljestva, in uvoženi v dele Združenega kraljestva razen Severne Irske, vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva kot maloprodajno blago in se dajo na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 navedene uredbe samo, če je država zastave zadevnega ribiškega plovila navedena v izvedbenem aktu, sprejetem v skladu s členom 9(4) navedene uredbe.

| (3) | Poleg tega člen 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko ribiški proizvodi, ulovljeni s plovilom države zastave in uvoženi v dele Združenega kraljestva razen Severne Irske, vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva kot maloprodajno blago in se dajo na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 navedene uredbe samo, če Združeno kraljestvo predloži pisne dokaze, da se na podlagi njegovega nacionalnega prava uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja, s čimer se zagotavlja, da se ribiški proizvodi, pridobljeni z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (2) in aktih Unije, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1005/2008, ne uvažajo v Združeno kraljestvo, ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja zahteve glede navedenih uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja (v nadaljnjem besedilu: pisni dokazi). |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega člen 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko ribiški proizvodi, ulovljeni s plovilom države zastave in uvoženi v dele Združenega kraljestva razen Severne Irske, vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva kot maloprodajno blago in se dajo na trg na Severnem Irskem v skladu s členom 4 navedene uredbe samo, če Združeno kraljestvo predloži pisne dokaze, da se na podlagi njegovega nacionalnega prava uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja, s čimer se zagotavlja, da se ribiški proizvodi, pridobljeni z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (2) in aktih Unije, sprejetih na podlagi Uredbe (ES) št. 1005/2008, ne uvažajo v Združeno kraljestvo, ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja zahteve glede navedenih uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja (v nadaljnjem besedilu: pisni dokazi).

| (4) | Z Uredbo (ES) št. 1005/2008 je bil vzpostavljen sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, njen člen 12(1) pa prepoveduje uvoz ribiških proizvodov, pridobljenih z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. Poleg tega člen 20 navedene uredbe določa pravila za obveščanje Komisije s strani tretjih držav zastave za namen sprejetja potrdil o ulovu, ki jih potrdijo take države zastave, da se med drugim zagotovi, da pošiljke ribiških proizvodov, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo navedeno prepoved. |
| --- | --- |

(4)

Z Uredbo (ES) št. 1005/2008 je bil vzpostavljen sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, njen člen 12(1) pa prepoveduje uvoz ribiških proizvodov, pridobljenih z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. Poleg tega člen 20 navedene uredbe določa pravila za obveščanje Komisije s strani tretjih držav zastave za namen sprejetja potrdil o ulovu, ki jih potrdijo take države zastave, da se med drugim zagotovi, da pošiljke ribiških proizvodov, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo navedeno prepoved.

| (5) | Z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/170/EU (3) je bil pripravljen seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008. |
| --- | --- |

(5)

Z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/170/EU (3) je bil pripravljen seznam nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008.

| (6) | Člen 9(4), točka (b), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko Komisija, kadar prejme pisne dokaze, sprejme izvedbeni akt, s katerim navede države zastave ribiškega plovila, ki lovi ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(6)

Člen 9(4), točka (b), Uredbe (EU) 2023/1231 določa, da lahko Komisija, kadar prejme pisne dokaze, sprejme izvedbeni akt, s katerim navede države zastave ribiškega plovila, ki lovi ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko kot maloprodajno blago iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem.

| (7) | Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 4. septembra 2023 predložilo pisne dokaze, da se na podlagi nacionalnega prava Združenega kraljestva uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja zahteve glede navedenih uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja. |
| --- | --- |

(7)

Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 4. septembra 2023 predložilo pisne dokaze, da se na podlagi nacionalnega prava Združenega kraljestva uporabljajo zahteve glede uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja ter da Združeno kraljestvo učinkovito izvaja zahteve glede navedenih uvoznih pogojev, uradnega nadzora in preverjanja.

| (8) | Ker je Združeno kraljestvo predložilo potrebne pisne dokaze, ki se zahtevajo v členu 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231, je primerno določiti seznam držav zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago, potem ko so bili uvoženi v druge dele Združenega kraljestva. Navedeni seznam bi moral upoštevati obveznost obveščanja iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1005/2008 in seznam nesodelujočih tretjih držav, pripravljen z Izvedbenim sklepom 2014/170/EU. |
| --- | --- |

(8)

Ker je Združeno kraljestvo predložilo potrebne pisne dokaze, ki se zahtevajo v členu 9(2), točka (a), Uredbe (EU) 2023/1231, je primerno določiti seznam držav zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago, potem ko so bili uvoženi v druge dele Združenega kraljestva. Navedeni seznam bi moral upoštevati obveznost obveščanja iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1005/2008 in seznam nesodelujočih tretjih držav, pripravljen z Izvedbenim sklepom 2014/170/EU.

| (9) | Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pravne varnosti in v izogib nepotrebnim motnjam v trgovini bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (10) | Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini. |
| --- | --- |

(10)

Obveznost označevanja maloprodajnega blaga v skladu s Prilogo IV k Uredbi (EU) 2023/1231 se uporablja od 1. oktobra 2023. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. oktobra 2023, da se zagotovita doslednost in pravna varnost ter preprečijo nepotrebne motnje v trgovini.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določba seznam tretjih držav razen Združenega kraljestva, ki so države zastave ribiških plovil, ki lovijo ribiške proizvode, ki lahko vstopijo na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva in se dajo na trg na Severnem Irskem kot maloprodajno blago v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2023/1231, potem ko so bili uvoženi v druge dele Združenega kraljestva (v nadaljnjem besedilu: seznam držav zastave).

Člen 2

Seznam držav zastave

Seznam držav zastave je v Prilogi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja od 1. oktobra 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 165, 29.6.2023, str. 103.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta 2014/170/EU z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 91, 27.3.2014, str. 43).

3

---

PRILOGA

| ALBANIJA |
| --- |
| ALŽIRIJA |
| ANGOLA |
| ANTIGVA IN BARBUDA |
| ARGENTINA |
| AVSTRALIJA |
| BAHAMI |
| BANGLADEŠ |
| BELIZE |
| BENIN |
| BRAZILIJA |
| KANADA |
| ZELENORTSKI OTOKI |
| ČILE |
| KITAJSKA |
| KOLUMBIJA |
| KOSTARIKA |
| SLONOKOŠČENA OBALA |
| KUBA |
| CURAÇAO |
| EKVADOR |
| EGIPT |
| SALVADOR |
| ERITREJA |
| FALKLANDSKI OTOKI (MALVINI) |
| FERSKI OTOKI |
| FIDŽI |
| FRANCOSKA POLINEZIJA |
| FRANCOSKA JUŽNA OZEMLJA |
| GABON |
| GANA |
| GRENLANDIJA |
| GRENADA |
| GVATEMALA |
| GVINEJA |
| GVAJANA |
| ISLANDIJA |
| INDIJA |
| INDONEZIJA |
| JAMAJKA |
| JAPONSKA |
| KENIJA |
| KIRIBATI |
| MADAGASKAR |
| MALEZIJA |
| MALDIVI |
| MAVRETANIJA |
| MAVRICIJ |
| MEHIKA |
| ČRNA GORA |
| MAROKO |
| MOZAMBIK |
| MJANMAR/BURMA |
| NAMIBIJA |
| NOVA KALEDONIJA |
| NOVA ZELANDIJA |
| NIKARAGVA |
| NIGERIJA |
| NORVEŠKA |
| OMAN |
| PAKISTAN |
| PANAMA |
| PAPUA NOVA GVINEJA |
| PERU |
| FILIPINI |
| RUSIJA |
| SVETA HELENA |
| SVETA PETER IN MIHAEL |
| SENEGAL |
| SEJŠELI |
| SALOMONOVI OTOKI |
| JUŽNA AFRIKA |
| JUŽNA KOREJA |
| ŠRILANKA |
| SURINAM |
| TAJVAN |
| TANZANIJA |
| TAJSKA |
| GAMBIJA |
| TRISTAN DA CUNHA |
| TUNIZIJA |
| TURČIJA |
| UKRAJINA |
| ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI |
| ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE |
| URUGVAJ |
| VENEZUELA |
| VIETNAM |
| WALLIS IN FUTUNA |
| JEMEN |

ALBANIJA

ALŽIRIJA

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

ARGENTINA

AVSTRALIJA

BAHAMI

BANGLADEŠ

BELIZE

BENIN

BRAZILIJA

KANADA

ZELENORTSKI OTOKI

ČILE

KITAJSKA

KOLUMBIJA

KOSTARIKA

SLONOKOŠČENA OBALA

KUBA

CURAÇAO

EKVADOR

EGIPT

SALVADOR

ERITREJA

FALKLANDSKI OTOKI (MALVINI)

FERSKI OTOKI

FIDŽI

FRANCOSKA POLINEZIJA

FRANCOSKA JUŽNA OZEMLJA

GABON

GANA

GRENLANDIJA

GRENADA

GVATEMALA

GVINEJA

GVAJANA

ISLANDIJA

INDIJA

INDONEZIJA

JAMAJKA

JAPONSKA

KENIJA

KIRIBATI

MADAGASKAR

MALEZIJA

MALDIVI

MAVRETANIJA

MAVRICIJ

MEHIKA

ČRNA GORA

MAROKO

MOZAMBIK

MJANMAR/BURMA

NAMIBIJA

NOVA KALEDONIJA

NOVA ZELANDIJA

NIKARAGVA

NIGERIJA

NORVEŠKA

OMAN

PAKISTAN

PANAMA

PAPUA NOVA GVINEJA

PERU

FILIPINI

RUSIJA

SVETA HELENA

SVETA PETER IN MIHAEL

SENEGAL

SEJŠELI

SALOMONOVI OTOKI

JUŽNA AFRIKA

JUŽNA KOREJA

ŠRILANKA

SURINAM

TAJVAN

TANZANIJA

TAJSKA

GAMBIJA

TRISTAN DA CUNHA

TUNIZIJA

TURČIJA

UKRAJINA

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE

URUGVAJ

VENEZUELA

VIETNAM

WALLIS IN FUTUNA

JEMEN

---

SKLEPI

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/114

---

SKLEP EVROPSKEGA SVETA (EU) 2023/2061

z dne 22. septembra 2023

o sestavi Evropskega parlamenta

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14(2),

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2), prvi pododstavek, Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določa merila za sestavo Evropskega parlamenta, in sicer da število predstavnikov državljanov Unije ne preseže števila sedemsto petdeset poleg predsednika, da je zastopanost proporcionalno upadajoča, z najnižjim pragom šestih članov na državo članico, in da se nobeni državi članici ne dodeli več kot šestindevetdeset sedežev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2), prvi pododstavek, Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določa merila za sestavo Evropskega parlamenta, in sicer da število predstavnikov državljanov Unije ne preseže števila sedemsto petdeset poleg predsednika, da je zastopanost proporcionalno upadajoča, z najnižjim pragom šestih članov na državo članico, in da se nobeni državi članici ne dodeli več kot šestindevetdeset sedežev.

| (2) | Člen 10 PEU med drugim določa, da delovanje Unije temelji na predstavniški demokraciji, kjer so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa v Svetu predstavljajo njihove vlade, ki so demokratično odgovorne svojemu nacionalnemu parlamentu oziroma svojim državljanom. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10 PEU med drugim določa, da delovanje Unije temelji na predstavniški demokraciji, kjer so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa v Svetu predstavljajo njihove vlade, ki so demokratično odgovorne svojemu nacionalnemu parlamentu oziroma svojim državljanom.

| (3) | Člen 14(2) PEU se zato uporablja v okviru širših institucionalnih ureditev, določenih v Pogodbah, ki vključujejo tudi določbe o sprejemanju odločitev v Svetu. |
| --- | --- |

(3)

Člen 14(2) PEU se zato uporablja v okviru širših institucionalnih ureditev, določenih v Pogodbah, ki vključujejo tudi določbe o sprejemanju odločitev v Svetu.

| (4) | Evropski parlament bi moral do konca leta 2026 in pred predložitvijo predloga o svoji sestavi predlagati objektivno, pošteno, trajno in pregledno metodo porazdelitve sedežev, s katero bi se izvajalo načelo padajoče proporcionalnosti, brez poseganja v pristojnosti institucij na podlagi Pogodb. Ob upoštevanju vpliva morebitnega prihodnjega razvoja bi bilo treba s tako metodo ohraniti vzdržno maksimalno število poslancev Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament bi moral do konca leta 2026 in pred predložitvijo predloga o svoji sestavi predlagati objektivno, pošteno, trajno in pregledno metodo porazdelitve sedežev, s katero bi se izvajalo načelo padajoče proporcionalnosti, brez poseganja v pristojnosti institucij na podlagi Pogodb. Ob upoštevanju vpliva morebitnega prihodnjega razvoja bi bilo treba s tako metodo ohraniti vzdržno maksimalno število poslancev Evropskega parlamenta.

| (5) | Proračunski organ in Komisija bi morala pri izvajanju svojih pooblastil v okviru letnega proračunskega postopka zagotoviti, da bo povečanje števila sedežev, predvideno v tem sklepu, proračunsko nevtralno v okviru oddelka 1 splošnega proračuna Unije – |
| --- | --- |

(5)

Proračunski organ in Komisija bi morala pri izvajanju svojih pooblastil v okviru letnega proračunskega postopka zagotoviti, da bo povečanje števila sedežev, predvideno v tem sklepu, proračunsko nevtralno v okviru oddelka 1 splošnega proračuna Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ob uporabi člena 14(2) PEU se upoštevajo naslednja načela:

| — | skupno število sedežev v Evropskem parlamentu ne sme presegati števila 750, poleg predsednika, |
| --- | --- |

—

skupno število sedežev v Evropskem parlamentu ne sme presegati števila 750, poleg predsednika,

| — | sedeži se državam članicam dodelijo proporcionalno upadajoče z najnižjim pragom šestih sedežev in najvišjim pragom 96 sedežev na državo članico, pri čemer se čim bolj upošteva velikost prebivalstva posameznih držav članic, |
| --- | --- |

—

sedeži se državam članicam dodelijo proporcionalno upadajoče z najnižjim pragom šestih sedežev in najvišjim pragom 96 sedežev na državo članico, pri čemer se čim bolj upošteva velikost prebivalstva posameznih držav članic,

| — | upadajoča proporcionalnost se opredeli tako: razmerje med prebivalstvom in številom sedežev vsake države članice se pred zaokroženjem na najbližje celo število prilagodi dejanskemu številu njenih prebivalcev tako, da vsak poslanec Evropskega parlamenta iz države članice z več prebivalci predstavlja več državljanov kot poslanec Evropskega parlamenta države članice z manj prebivalci in, obratno, več prebivalcev ima država članica, večja je njena pravica do številnejših sedežev v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

upadajoča proporcionalnost se opredeli tako: razmerje med prebivalstvom in številom sedežev vsake države članice se pred zaokroženjem na najbližje celo število prilagodi dejanskemu številu njenih prebivalcev tako, da vsak poslanec Evropskega parlamenta iz države članice z več prebivalci predstavlja več državljanov kot poslanec Evropskega parlamenta države članice z manj prebivalci in, obratno, več prebivalcev ima država članica, večja je njena pravica do številnejših sedežev v Evropskem parlamentu,

| — | dodelitev sedežev v Evropskem parlamentu odraža demografski razvoj v državah članicah. |
| --- | --- |

—

dodelitev sedežev v Evropskem parlamentu odraža demografski razvoj v državah članicah.

Člen 2

Skupno število prebivalcev držav članic izračuna Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih posredujejo države članice, v skladu z metodo iz Uredbe (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 3

Število predstavnikov v Evropskem parlamentu, izvoljenih v vsaki državi članici za parlamentarno obdobje 2024–2029, je naslednje:

| Belgija | 22 |
| --- | --- |
| Bolgarija | 17 |
| Češka | 21 |
| Danska | 15 |
| Nemčija | 96 |
| Estonija | 7 |
| Irska | 14 |
| Grčija | 21 |
| Španija | 61 |
| Francija | 81 |
| Hrvaška | 12 |
| Italija | 76 |
| Ciper | 6 |
| Latvija | 9 |
| Litva | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Madžarska | 21 |
| Malta | 6 |
| Nizozemska | 31 |
| Avstrija | 20 |
| Poljska | 53 |
| Portugalska | 21 |
| Romunija | 33 |
| Slovenija | 9 |
| Slovaška | 15 |
| Finska | 15 |
| Švedska | 21 |

Belgija

22

Bolgarija

17

Češka

21

Danska

15

Nemčija

96

Estonija

7

Irska

14

Grčija

21

Španija

61

Francija

81

Hrvaška

12

Italija

76

Ciper

6

Latvija

9

Litva

11

Luksemburg

6

Madžarska

21

Malta

6

Nizozemska

31

Avstrija

20

Poljska

53

Portugalska

21

Romunija

33

Slovenija

9

Slovaška

15

Finska

15

Švedska

21

Člen 4

Evropski parlament Evropskemu svetu dovolj zgodaj pred začetkom parlamentarnega obdobja 2029–2034 in po možnosti pred koncem leta 2027 v skladu s členom 14(2) PEU predloži predlog za posodobljen sistem dodelitve sedežev v Evropskem parlamentu.

Člen 5

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. septembra 2023

Za Svet

predsednik

C. MICHEL

---

(1)  Predlog sprejet 15. junija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Odobritev z dne 13. septembra 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki (UL L 330, 10.12.2013, str. 39).

3

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/117

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/2062

z dne 25. septembra 2023

o ukrepu pomoči v okviru Evropskega mirovnega instrumenta v podporo beninskim oboroženim silam

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 41(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 (1) vzpostavlja Evropski mirovni instrument (v nadaljnjem besedilu: Instrument), s katerim države članice financirajo ukrepe Unije v okviru skupne zunanje in varnostne politike za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti na podlagi člena 21(2), točka (c), Pogodbe. Na podlagi člena 1(2) Sklepa (SZVP) 2021/509 se Instrument uporablja zlasti za financiranje ukrepov pomoči, kot so ukrepi za krepitev zmogljivosti tretjih držav ter regionalnih in mednarodnih organizacij na vojaškem in obrambnem področju. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 (1) vzpostavlja Evropski mirovni instrument (v nadaljnjem besedilu: Instrument), s katerim države članice financirajo ukrepe Unije v okviru skupne zunanje in varnostne politike za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti na podlagi člena 21(2), točka (c), Pogodbe. Na podlagi člena 1(2) Sklepa (SZVP) 2021/509 se Instrument uporablja zlasti za financiranje ukrepov pomoči, kot so ukrepi za krepitev zmogljivosti tretjih držav ter regionalnih in mednarodnih organizacij na vojaškem in obrambnem področju.

| (2) | V severnih regijah obalnih držav v Gvinejskem zalivu, in sicer Gani, Slonokoščeni obali, Beninu in Togu se varnostne razmere zaradi krize, ki je prizadela osrednji Sahel, poslabšujejo. |
| --- | --- |

(2)

V severnih regijah obalnih držav v Gvinejskem zalivu, in sicer Gani, Slonokoščeni obali, Beninu in Togu se varnostne razmere zaradi krize, ki je prizadela osrednji Sahel, poslabšujejo.

| (3) | Glede na vse slabše varnostne razmere v regiji je treba okrepiti beninske obrambne in varnostne sile, saj je to pomembno pri omogočanju in podpiranju stabilizacijskih prizadevanj v tej državi. V tem kontekstu in ob jasnem zavedanju potrebe po celostnem odzivu na razmere je zagotavljanje dolgoročnega miru in varnosti v Beninu ključna prednostna naloga Unije. |
| --- | --- |

(3)

Glede na vse slabše varnostne razmere v regiji je treba okrepiti beninske obrambne in varnostne sile, saj je to pomembno pri omogočanju in podpiranju stabilizacijskih prizadevanj v tej državi. V tem kontekstu in ob jasnem zavedanju potrebe po celostnem odzivu na razmere je zagotavljanje dolgoročnega miru in varnosti v Beninu ključna prednostna naloga Unije.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 3. julija 2023 prejel zahtevo Benina za pomoč njegovim oboroženim silam. Zahtevana pomoč se nanaša na nabavo ključne opreme za krepitev operativnih zmogljivosti beninskih vojaških enot, ki so nameščene v severnem delu države v sklopu operacije Mirador, za boj proti paradržavnim oboroženim skupinam ter odzivanje nanje in zmanjšanje njihovih priložnosti za izvedbo terorističnih napadov. |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 3. julija 2023 prejel zahtevo Benina za pomoč njegovim oboroženim silam. Zahtevana pomoč se nanaša na nabavo ključne opreme za krepitev operativnih zmogljivosti beninskih vojaških enot, ki so nameščene v severnem delu države v sklopu operacije Mirador, za boj proti paradržavnim oboroženim skupinam ter odzivanje nanje in zmanjšanje njihovih priložnosti za izvedbo terorističnih napadov.

| (5) | Ukrepi pomoči se izvajajo ob upoštevanju načel in zahtev iz Sklepa (SZVP) 2021/509, zlasti skladno s Skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (2), ter v skladu s pravili za izvrševanje prihodkov in odhodkov, ki se financirajo v okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi pomoči se izvajajo ob upoštevanju načel in zahtev iz Sklepa (SZVP) 2021/509, zlasti skladno s Skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (2), ter v skladu s pravili za izvrševanje prihodkov in odhodkov, ki se financirajo v okviru Instrumenta.

| (6) | Svet vnovič potrjuje svojo odločenost, da bo varoval, spodbujal in uresničeval človekove pravice, temeljne svoboščine in demokratična načela ter krepil pravno državo in dobro upravljanje v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, Splošno deklaracijo o človekovih pravicah in mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom – |
| --- | --- |

(6)

Svet vnovič potrjuje svojo odločenost, da bo varoval, spodbujal in uresničeval človekove pravice, temeljne svoboščine in demokratična načela ter krepil pravno državo in dobro upravljanje v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, Splošno deklaracijo o človekovih pravicah in mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev, cilji, področje uporabe in trajanje

1.   Vzpostavi se ukrep pomoči Beninu (v nadaljnjem besedilu: upravičenec), ki se financira v okviru Evropskega mirovnega instrumenta (v nadaljnjem besedilu: Instrument) (v nadaljnjem besedilu: ukrep pomoči).

2.   Cilj ukrepa pomoči je okrepiti zmogljivosti beninskih oboroženih sil za zaščito ozemeljske celovitosti in suverenosti Benina in njegovega civilnega prebivalstva pred notranjo in zunanjo agresijo ter prispevati k miru in stabilnosti v regiji.

3.   Za dosego cilja iz odstavka 2 se z ukrepom pomoči financira naslednja vrsta opreme, ki ni zasnovana za uporabo smrtonosne sile:

| (a) | izvidniško-obveščevalno letalo; |
| --- | --- |

(a)

izvidniško-obveščevalno letalo;

| (b) | sistemi brezpilotnih zrakoplovov za izvidniško-obveščevalno dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

sistemi brezpilotnih zrakoplovov za izvidniško-obveščevalno dejavnost.

4.   Ukrep pomoči traja 30 mesecev od sprejetja tega sklepa.

Člen 2

Finančna ureditev

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z ukrepom pomoči, znaša 11 750 000 EUR.

2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s Sklepom (SZVP) 2021/509 ter pravili za izvrševanje prihodkov in odhodkov, ki se financirajo v okviru Instrumenta.

3.   Odhodki, povezani z izvajanjem ukrepa pomoči, so upravičeni od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 3

Dogovori z upravičencem

1.   Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) z upravičencem sklene potrebne dogovore, da zagotovi, da ta spoštuje zahteve in pogoje, določene v tem sklepu, kar je pogoj za zagotavljanje podpore v okviru ukrepa pomoči.

2.   Dogovori iz odstavka 1 vključujejo določbe, ki upravičenca zavezujejo, da zagotovi:

| (a) | skladnost enot beninskih oboroženih sil, ki so nameščene v sklopu operacije Mirador in prejemajo podporo v okviru ukrepa pomoči, z ustreznim mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

(a)

skladnost enot beninskih oboroženih sil, ki so nameščene v sklopu operacije Mirador in prejemajo podporo v okviru ukrepa pomoči, z ustreznim mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom;

| (b) | pravilno in učinkovito uporabo vseh sredstev, zagotovljenih v okviru ukrepa pomoči, za namene, za katere so bila zagotovljena; |
| --- | --- |

(b)

pravilno in učinkovito uporabo vseh sredstev, zagotovljenih v okviru ukrepa pomoči, za namene, za katere so bila zagotovljena;

| (c) | zadostno vzdrževanje vseh sredstev, zagotovljenih v okviru ukrepa pomoči, da se zagotovi njihova uporabnost in operativna razpoložljivost v njihovem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

(c)

zadostno vzdrževanje vseh sredstev, zagotovljenih v okviru ukrepa pomoči, da se zagotovi njihova uporabnost in operativna razpoložljivost v njihovem življenjskem ciklu;

| (d) | da sredstva, zagotovljena v okviru ukrepa pomoči, tudi ob koncu njihovega življenjskega cikla, ne bodo izgubljena ali brez privolitve Odbora Instrumenta, ustanovljenega na podlagi Sklepa (SZVP) 2021/509 (v nadaljnjem besedilu: Odbor Instrumenta), prenesena na osebe ali subjekte, ki niso navedeni v navedenih dogovorih. |
| --- | --- |

(d)

da sredstva, zagotovljena v okviru ukrepa pomoči, tudi ob koncu njihovega življenjskega cikla, ne bodo izgubljena ali brez privolitve Odbora Instrumenta, ustanovljenega na podlagi Sklepa (SZVP) 2021/509 (v nadaljnjem besedilu: Odbor Instrumenta), prenesena na osebe ali subjekte, ki niso navedeni v navedenih dogovorih.

3.   Dogovori iz odstavka 1 vključujejo določbe o začasni ustavitvi in prenehanju podpore v okviru ukrepa pomoči, če se ugotovi, da upravičenec krši obveznosti iz odstavka 2.

Člen 4

Izvajanje

1.   Visoki predstavnik je odgovoren za zagotavljanje, da se ta sklep izvaja v skladu s Sklepom (SZVP) 2021/509 in pravili za izvrševanje prihodkov in odhodkov, ki se financirajo v okviru Instrumenta, skladno z integriranim metodološkim okvirom za ocenjevanje in opredelitev potrebnih ukrepov in kontrol za ukrepe pomoči v okviru Instrumenta.

2.   Zagotavljanje opreme iz člena 1(3) izvaja Défense Conseil International - DCI Group.

Člen 5

Spremljanje, kontrola in ocenjevanje

1.   Visoki predstavnik spremlja, ali upravičenec spoštuje obveznosti iz člena 3. S tem spremljanjem se zagotavlja boljša seznanjenost z okoliščinami in tveganji kršitev obveznosti iz člena 3 ter prispeva k preprečevanju takih kršitev, tudi kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava s strani enot beninskih oboroženih sil, nameščenih v sklopu operacije Mirador.

2.   Kontrola opreme po odpremi se organizira na naslednji način:

| (a) | preverjanje dostave, pri čemer končni uporabnik po prenosu lastništva podpiše potrdila o dostavi; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje dostave, pri čemer končni uporabnik po prenosu lastništva podpiše potrdila o dostavi;

| (b) | poročanje, pri čemer upravičenec letno poroča o dejavnostih, izvedenih z opremo, zagotovljeno z ukrepom pomoči, in o popisu označenega blaga, dokler Politični in varnostni odbor (PVO) ne oceni, da poročanje ni več potrebno; |
| --- | --- |

(b)

poročanje, pri čemer upravičenec letno poroča o dejavnostih, izvedenih z opremo, zagotovljeno z ukrepom pomoči, in o popisu označenega blaga, dokler Politični in varnostni odbor (PVO) ne oceni, da poročanje ni več potrebno;

| (c) | inšpekcijski pregledi na kraju samem, pri čemer upravičenec na zahtevo visokega predstavnika omogoči dostop do izvajanja pregledov na kraju samem. |
| --- | --- |

(c)

inšpekcijski pregledi na kraju samem, pri čemer upravičenec na zahtevo visokega predstavnika omogoči dostop do izvajanja pregledov na kraju samem.

3.   Visoki predstavnik po zaključku ukrepa pomoči opravi končno ocenjevanje, da oceni, ali je ukrep pomoči prispeval k doseganju ciljev iz člena 1(2).

Člen 6

Poročanje

V obdobju izvajanja visoki predstavnik predloži PVO šestmesečna poročila o izvajanju ukrepa pomoči v skladu s členom 63 Sklepa (SZVP) 2021/509. Upravitelj za ukrepe pomoči redno obvešča Odbor Instrumenta o izvrševanju prihodkov in odhodkov v skladu s členom 38 navedenega sklepa, tudi z obveščanjem o udeleženih dobaviteljih in podizvajalcih.

Člen 7

Začasna ustavitev in prenehanje

1.   PVO lahko v skladu s členom 64 Sklepa (SZVP) 2021/509 odloči, da se v celoti ali delno začasno ustavi izvajanje ukrepa pomoči.

2.   PVO lahko tudi priporoči, da Svet odloči, da ukrep pomoči preneha.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Svet

predsednik

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (UL L 102, 24.3.2021, str. 14).

1

(2)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

2

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/121

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/2063

z dne 25. septembra 2023

o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1), s katerim je ustanovil misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1), s katerim je ustanovil misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

| (2) | Svet je 26. junija 2023 sprejel Sklep (SZVP) 2023/1305 (2), s katerim je prilagodil in do 30. junija 2025 podaljšal mandat misije EUBAM Libya. Navedeni sklep je misiji EUBAM Libya tudi zagotovil referenčni finančni znesek do 30. septembra 2023. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 26. junija 2023 sprejel Sklep (SZVP) 2023/1305 (2), s katerim je prilagodil in do 30. junija 2025 podaljšal mandat misije EUBAM Libya. Navedeni sklep je misiji EUBAM Libya tudi zagotovil referenčni finančni znesek do 30. septembra 2023.

| (3) | Misiji EUBAM Libya bi bilo treba zagotoviti referenčni finančni znesek za obdobje od 1. oktobra 2023 do 30. junija 2025. |
| --- | --- |

(3)

Misiji EUBAM Libya bi bilo treba zagotoviti referenčni finančni znesek za obdobje od 1. oktobra 2023 do 30. junija 2025.

| (4) | Sklep 2013/233/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2013/233/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 13(1) Sklepa 2013/233/SZVP se zadnji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov EUBAM Libya od 1. oktobra 2023 do 30. junija 2025 znaša 53 442 350,13 EUR.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. oktobra 2023.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Svet

predsednik

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Sklep Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 138, 24.5.2013, str. 15).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2023/1305 z dne 26. junija 2023 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 161, 27.6.2023, str. 68).

2

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/122

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/2064

z dne 25. septembra 2023

o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija). V poglavju III Strategije je naveden seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje takega širjenja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija). V poglavju III Strategije je naveden seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje takega širjenja.

| (2) | Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz njenega poglavja III, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo multilateralne institucije, kot je začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz njenega poglavja III, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo multilateralne institucije, kot je začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO).

| (3) | Države podpisnice Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost in status mednarodne organizacije z namenom učinkovitega izvajanja CTBT. |
| --- | --- |

(3)

Države podpisnice Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost in status mednarodne organizacije z namenom učinkovitega izvajanja CTBT.

| (4) | Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije. |
| --- | --- |

(4)

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije.

| (5) | Generalni sekretar Združenih narodov je v agendi
  „Varovanje naše skupne prihodnosti: agenda za razorožitev“
  poudaril, da CTBT otežuje razvoj naprednih novih vrst jedrskega orožja in tako zavira oboroževalno tekmo ter da deluje tudi kot učinkovita normativna ovira za države, ki bi si lahko prizadevale za razvoj, izdelavo in naknadno pridobivanje jedrskega orožja, s čimer bi kršile svoje zaveze o neširjenju orožja. |
| --- | --- |

(5)

Generalni sekretar Združenih narodov je v agendi
  „Varovanje naše skupne prihodnosti: agenda za razorožitev“
  poudaril, da CTBT otežuje razvoj naprednih novih vrst jedrskega orožja in tako zavira oboroževalno tekmo ter da deluje tudi kot učinkovita normativna ovira za države, ki bi si lahko prizadevale za razvoj, izdelavo in naknadno pridobivanje jedrskega orožja, s čimer bi kršile svoje zaveze o neširjenju orožja.

| (6) | Strateški kompas za varnost in obrambo iz leta 2022 opozarja na vztrajno grožnjo širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vse večje zaloge jedrskega orožja, razvoj novih orožnih sistemov in uporabo jedrskih groženj nekaterih držav, v njem pa je prav tako začrtan cilj Unije za okrepitev konkretnih ukrepov v podporo ciljem razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad oborožitvijo. |
| --- | --- |

(6)

Strateški kompas za varnost in obrambo iz leta 2022 opozarja na vztrajno grožnjo širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vse večje zaloge jedrskega orožja, razvoj novih orožnih sistemov in uporabo jedrskih groženj nekaterih držav, v njem pa je prav tako začrtan cilj Unije za okrepitev konkretnih ukrepov v podporo ciljem razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad oborožitvijo.

| (7) | Svet je v okviru izvajanja Strategije sprejel tri skupne ukrepe in pet sklepov o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer skupne ukrepe Sveta 2006/243/SZVP (1), 2007/468/SZVP (2) in 2008/588/SZVP (3) ter sklepe 2010/461/SZVP (4), 2012/699/SZVP (5), (SZVP) 2015/1837 (6), (SZVP) 2018/298 (7) in (SZVP) 2020/901 (8). Unija bi morala navedeno podporo zagotavljati še naprej. |
| --- | --- |

(7)

Svet je v okviru izvajanja Strategije sprejel tri skupne ukrepe in pet sklepov o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer skupne ukrepe Sveta 2006/243/SZVP (1), 2007/468/SZVP (2) in 2008/588/SZVP (3) ter sklepe 2010/461/SZVP (4), 2012/699/SZVP (5), (SZVP) 2015/1837 (6), (SZVP) 2018/298 (7) in (SZVP) 2020/901 (8). Unija bi morala navedeno podporo zagotavljati še naprej.

| (8) | Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (IMS), ki ga sestavlja prek 337 objektov po vsem svetu, in Mednarodnega podatkovnega središča (IDC) – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna izvajati ta sklep in ima za to ustrezno legitimnost. Ukrepi, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo le z izvenproračunskimi prispevki Pripravljalni komisiji CTBTO – |
| --- | --- |

(8)

Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (IMS), ki ga sestavlja prek 337 objektov po vsem svetu, in Mednarodnega podatkovnega središča (IDC) – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna izvajati ta sklep in ima za to ustrezno legitimnost. Ukrepi, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo le z izvenproračunskimi prispevki Pripravljalni komisiji CTBTO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija za izvajanje Strategije, globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter strateškega kompasa za varnost in obrambo z operativnimi ukrepi nadalje podpira dejavnosti Pripravljalne komisije CTBTO.

2.   Cilji ukrepov iz odstavka 1 so:

| (a) | krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT;

| (b) | krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT;

| (c) | povečanje prepoznavnosti CTBT ter pospeševanje njene vsesplošne uporabe in začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

povečanje prepoznavnosti CTBT ter pospeševanje njene vsesplošne uporabe in začetka veljavnosti.

3.   Ukrepi so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   Za tehnično izvajanje ukrepov iz člena 1 je pristojna Pripravljalna komisija CTBTO.

3.   Pripravljalna komisija CTBTO to nalogo opravlja v okviru odgovornosti visokega predstavnika. V ta namen visoki predstavnik s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene potrebne dogovore.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje ukrepov iz člena 1, ki jih financira Unija, je 6 285 929 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz referenčnega zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilnost upravljanja odhodkov, ki se financirajo z zneskom iz odstavka 1. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o prispevku. V sporazumu o prispevku se določi, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije glede na njegov obseg.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o vseh morebitnih težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma.

Člen 4

1.   Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil Pripravljalne komisije CTBTO. Poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija priskrbi podatke o finančnih vidikih izvajanja ukrepov iz člena 1.

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po sklenitvi sporazuma iz člena 3(3). Vendar pa ta sklep preneha veljati šest mesecev po datumu začetka veljavnosti, če v navedenem obdobju ni sklenjen noben sporazum.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Svet

predsednik

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Skupni ukrep Sveta 2006/243/SZVP z dne 20. marca 2006 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 88, 25.3.2006, str. 68).

1

(2)  Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 176, 6.7.2007, str. 31).

2

(3)  Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 189, 17.7.2008, str. 28).

3

(4)  Sklep Sveta 2010/461/SZVP z dne 26. julija 2010 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 219, 20.8.2010, str. 7).

4

(5)  Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 314, 14.11.2012, str. 27).

5

(6)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1837 z dne 12. oktobra 2015 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 266, 13.10.2015, str. 83).

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/298 z dne 26. februarja 2018 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 56, 28.2.2018, str. 34).

7

(8)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/901 z dne 29. junija 2020 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 207, 30.6.2020, str. 15).

8

---

PRILOGA

PODPORA DEJAVNOSTIM PRIPRAVLJALNE KOMISIJE ORGANIZACIJE POGODBE O CELOVITI PREPOVEDI JEDRSKIH POSKUSOV (CTBTO)

1.   Ozadje

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), v kateri je v poglavju III naveden seznam ukrepov, ki jih morajo sprejeti tako Unija kot tretje države za boj proti širjenju takšnega orožja.

| — | Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT), ki prepoveduje vse jedrske eksplozije, je bistven element mednarodne ureditve neširjenja orožja. Pogodba CTBT vzpostavlja trden skupni ukrep za krepitev zaupanja in varnosti ter močno oviro širjenju jedrskega orožja, ki preprečuje tako razvoj jedrskega orožja v državah, ki ga trenutno še nimajo, kot povečanje obstoječih zalog jedrskega orožja. |
| --- | --- |

—

Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT), ki prepoveduje vse jedrske eksplozije, je bistven element mednarodne ureditve neširjenja orožja. Pogodba CTBT vzpostavlja trden skupni ukrep za krepitev zaupanja in varnosti ter močno oviro širjenju jedrskega orožja, ki preprečuje tako razvoj jedrskega orožja v državah, ki ga trenutno še nimajo, kot povečanje obstoječih zalog jedrskega orožja.

S Pogodbo se je prav tako vzpostavila močna mednarodna norma proti preskušanju jedrskega orožja, ki je dodatno podprta z najsodobnejšim in zelo občutljivim svetovnim sistemom za opazovanje jedrskih poskusov, tj. mednarodnim opazovalnim sistemom Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO), namenjenim spremljanju skladnosti s Pogodbo.

Pogodba sicer še ni začela veljati, so pa svetovna prizadevanja še naprej usmerjena v doseganje tega cilja, ključnega za mednarodno mirovno in varnostno skupnost ter agendo. Mednarodni opazovalni sistem CTBTO ob tem mednarodni skupnosti prek Mednarodnega podatkovnega središča zagotavlja stalen pretok podatkov v realnem času ter s tem omogoča zaznavanje vsakršnega izvajanja jedrskih poskusov. Da bi pogodba lahko začela veljati, se razvijajo in pripravljajo tudi zmogljivosti in tehnologije CTBTO za inšpekcijske preglede na kraju samem.

Evropska unija dejavno izvaja Strategijo in že več kot desetletje Pripravljalni komisiji CTBTO zagotavlja pomembne prostovoljne prispevke za pospeševanje začetka veljavnosti CTBT ter ohranjanje in nadaljnjo krepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO.

2.   Splošni cilj

V skladu s Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje je splošni cilj tega projekta prispevati k mednarodnemu miru in varnosti ter krepitvi zaupanja, in sicer s spodbujanjem vsesplošne uporabe in začetka veljavnosti CTBT ter krepitvijo mednarodnega sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBTO.

Cilj projekta je v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji z izboljšanjem zmogljivosti sistema preverjanja CTBT, krepitvijo zmogljivosti strokovnjakov iz držav podpisnic in ozaveščanjem mladih, poslancev, medijev in znanstvenikov prispevati k prizadevanjem za „ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti“.

3.   Specifični cilji

| a) | Krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

a)

Krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

| b) | Krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti v okviru CTBT v zvezi s preverjanjem in da lahko v celoti izkoristijo sodelovanje v sistemu CTBT. |
| --- | --- |

b)

Krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti v okviru CTBT v zvezi s preverjanjem in da lahko v celoti izkoristijo sodelovanje v sistemu CTBT.

| c) | Ozaveščanje o CTBT ter spodbujanje vsesplošne uporabe in začetka veljavnosti te pogodbe. |
| --- | --- |

c)

Ozaveščanje o CTBT ter spodbujanje vsesplošne uporabe in začetka veljavnosti te pogodbe.

4.   Pričakovani rezultati

| a) | Rezultati projekta bodo prispevali h krepitvi zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, in sicer z (1) izboljšanjem kanalov za radionuklide in modeliranje atmosferskega prenosa, (2) boljšim znanstvenim razumevanjem koncentracije radioaktivnega ksenona in njegovega vpliva na sisteme za zaznavanje žlahtnih plinov CTBTO, (3) izboljšanjem vzdrževanja pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema in (4) krepitvijo zmogljivosti CTBTO za inšpekcijske preglede na kraju samem.






  i) | Izboljšanje spletne storitve Federacije digitalnih mrež za seizmografijo (FDSN), ki zajema vse seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke, produkte in formate. |
| --- | --- | --- |

a)

Rezultati projekta bodo prispevali h krepitvi zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, in sicer z (1) izboljšanjem kanalov za radionuklide in modeliranje atmosferskega prenosa, (2) boljšim znanstvenim razumevanjem koncentracije radioaktivnega ksenona in njegovega vpliva na sisteme za zaznavanje žlahtnih plinov CTBTO, (3) izboljšanjem vzdrževanja pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema in (4) krepitvijo zmogljivosti CTBTO za inšpekcijske preglede na kraju samem.

i)

Izboljšanje spletne storitve Federacije digitalnih mrež za seizmografijo (FDSN), ki zajema vse seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke, produkte in formate.

| ii) | Delujoča programska oprema XeBET II, pripravljena za ocenjevanje koncentracij radioaktivnega ksenona za vsak vzorec žlahtnih plinov v mednarodnem opazovalnem sistemu. Prototip se bo uporabljal v kanalu za modeliranje atmosferskega prenosa, pri čemer bodo rezultati vključeni v kanal za radionuklide za izboljšanje poročil, zbranih v Automatic Radionuclide Report (ARR), Reviewed Radionuclide Report (RRR) in Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Na voljo bo tudi v orodju za strokovno tehnično analizo in programski opremi NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

ii)

Delujoča programska oprema XeBET II, pripravljena za ocenjevanje koncentracij radioaktivnega ksenona za vsak vzorec žlahtnih plinov v mednarodnem opazovalnem sistemu. Prototip se bo uporabljal v kanalu za modeliranje atmosferskega prenosa, pri čemer bodo rezultati vključeni v kanal za radionuklide za izboljšanje poročil, zbranih v Automatic Radionuclide Report (ARR), Reviewed Radionuclide Report (RRR) in Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Na voljo bo tudi v orodju za strokovno tehnično analizo in programski opremi NDC-in-a-Box.

| iii) | Prototip programske opreme, ki bo omogočala uporabo negotovosti pri simulacijah modeliranja atmosferskega prenosa za namene analize izotopskih razmerij (presejalni testi in časovnica) in študij na področju strojnega učenja. |
| --- | --- |

iii)

Prototip programske opreme, ki bo omogočala uporabo negotovosti pri simulacijah modeliranja atmosferskega prenosa za namene analize izotopskih razmerij (presejalni testi in časovnica) in študij na področju strojnega učenja.

| iv) | Nadgradnja kanala za modeliranje atmosferskega prenosa, vzpostavljenega na podlagi prototipa za modeliranje atmosferskega prenosa s sistemom za skupinsko napoved (ATM-EPS), ki bo zagotavljal dodatne in bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa ter povečal verodostojnost rezultatov takšnega modeliranja. |
| --- | --- |

iv)

Nadgradnja kanala za modeliranje atmosferskega prenosa, vzpostavljenega na podlagi prototipa za modeliranje atmosferskega prenosa s sistemom za skupinsko napoved (ATM-EPS), ki bo zagotavljal dodatne in bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa ter povečal verodostojnost rezultatov takšnega modeliranja.

| v) | Zagotavljanje programske opreme, ki jo bodo za infrazvočno in hidroakustično obdelavo ter interaktivno analizo uporabljali (a) Mednarodno podatkovno središče in (b) nacionalna podatkovna središča. |
| --- | --- |

v)

Zagotavljanje programske opreme, ki jo bodo za infrazvočno in hidroakustično obdelavo ter interaktivno analizo uporabljali (a) Mednarodno podatkovno središče in (b) nacionalna podatkovna središča.

| vi) | Boljše razumevanje/karakterizacija globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi variacijami, zlasti v sistemu žlahtnih plinov JPX38. |
| --- | --- |

vi)

Boljše razumevanje/karakterizacija globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi variacijami, zlasti v sistemu žlahtnih plinov JPX38.

| vii) | Izpopolnitev sedanjega znanja o znanih virih v Evraziji za boljše razumevanje/razlago dogodkov na ravni „C“. |
| --- | --- |

vii)

Izpopolnitev sedanjega znanja o znanih virih v Evraziji za boljše razumevanje/razlago dogodkov na ravni „C“.

| viii) | Izboljšanje modeliranja atmosferskega prenosa, zlasti modeliranja atmosferskega prenosa z visoko ločljivostjo. |
| --- | --- |

viii)

Izboljšanje modeliranja atmosferskega prenosa, zlasti modeliranja atmosferskega prenosa z visoko ločljivostjo.

| ix) | Razvoj, preskušanje in optimizacija naprednih algoritmov/presejalnih metod za določanje lokacije izvora (ki se bodo uporabljali za podatke, pridobljene iz vseh drugih sistemov mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov). |
| --- | --- |

ix)

Razvoj, preskušanje in optimizacija naprednih algoritmov/presejalnih metod za določanje lokacije izvora (ki se bodo uporabljali za podatke, pridobljene iz vseh drugih sistemov mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov).

| x) | Izboljšana sposobnost odkrivanja, določanja lokacije in karakterizacije jedrskih poskusov iz izpustov radioaktivnega ksenona. |
| --- | --- |

x)

Izboljšana sposobnost odkrivanja, določanja lokacije in karakterizacije jedrskih poskusov iz izpustov radioaktivnega ksenona.

| xi) | Trajno doseganje več kot 95-odstotne razpoložljivosti podatkov ali čim bližje 100 % na ciljnih pomožnih seizmoloških postajah. |
| --- | --- |

xi)

Trajno doseganje več kot 95-odstotne razpoložljivosti podatkov ali čim bližje 100 % na ciljnih pomožnih seizmoloških postajah.

| xii) | Boljše vzdrževanje in stabilnost ciljnih pomožnih seizmoloških postaj, vključno z boljšo učinkovitostjo skozi čas in krajšimi izklopi postaj. |
| --- | --- |

xii)

Boljše vzdrževanje in stabilnost ciljnih pomožnih seizmoloških postaj, vključno z boljšo učinkovitostjo skozi čas in krajšimi izklopi postaj.

| xiii) | Nadaljnja nadgradnja inšpekcijskih pregledov na kraju samem s prevodom vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem v dva jezika CTBTO: francoščino in španščino. |
| --- | --- |

xiii)

Nadaljnja nadgradnja inšpekcijskih pregledov na kraju samem s prevodom vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem v dva jezika CTBTO: francoščino in španščino.

| b) | Z rezultati ukrepa se bodo izboljšale zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč v državah podpisnicah ter s praktičnimi usposabljanji zagotovilo temeljno znanje o CTBT ter pregled dejavnosti in opreme za inšpekcijske preglede na kraju samem.






  i) | Izvedba regionalnega uvajalnega tečaja o inšpekcijskih pregledih na kraju samem (RIC-26) v afriški regiji v začetku leta 2024. |
| --- | --- | --- |

b)

Z rezultati ukrepa se bodo izboljšale zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč v državah podpisnicah ter s praktičnimi usposabljanji zagotovilo temeljno znanje o CTBT ter pregled dejavnosti in opreme za inšpekcijske preglede na kraju samem.

i)

Izvedba regionalnega uvajalnega tečaja o inšpekcijskih pregledih na kraju samem (RIC-26) v afriški regiji v začetku leta 2024.

| ii) | Povečanje števila strokovnjakov iz afriške regije v tekočem linearnem programu usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem. |
| --- | --- |

ii)

Povečanje števila strokovnjakov iz afriške regije v tekočem linearnem programu usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem.

| iii) | Zagotavljanje opreme za šestnajst sistemov za krepitev zmogljivosti, vključno s visokozmogljivostnimi strežniki z veliko spomina, in namestitev standardizirane programske opreme za nacionalna podatkovna središča, s čimer se bosta podprla vzpostavitev in nadaljnji razvoj nacionalnih zmogljivosti za dejavno sodelovanje v sistemu preverjanja, in sicer z dostopom do in analizo podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča. |
| --- | --- |

iii)

Zagotavljanje opreme za šestnajst sistemov za krepitev zmogljivosti, vključno s visokozmogljivostnimi strežniki z veliko spomina, in namestitev standardizirane programske opreme za nacionalna podatkovna središča, s čimer se bosta podprla vzpostavitev in nadaljnji razvoj nacionalnih zmogljivosti za dejavno sodelovanje v sistemu preverjanja, in sicer z dostopom do in analizo podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča.

| iv) | Dve regionalni usposabljanji nacionalnih podatkovih središč in dve regionalni delavnici za podporo strokovnjakom iz držav v razvoju. |
| --- | --- |

iv)

Dve regionalni usposabljanji nacionalnih podatkovih središč in dve regionalni delavnici za podporo strokovnjakom iz držav v razvoju.

| v) | Štirje tečaji usposabljanja SeisComP. |
| --- | --- |

v)

Štirje tečaji usposabljanja SeisComP.

| vi) | Šest obiskov za spremljanje/vzdrževanje. |
| --- | --- |

vi)

Šest obiskov za spremljanje/vzdrževanje.

| vii) | Vzdrževanje sistemov za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

vii)

Vzdrževanje sistemov za krepitev zmogljivosti.

| c) | Z rezultati se bo okrepila vsesplošna uporaba CTBT, povečali vključevanje in raznolikost v Pripravljalni komisiji CTBTO ter ozaveščenost o CTBT med mladimi strokovnjaki iz držav, ki niso podpisnice pogodbe CTBT, in držav, ki pogodbe niso ratificirale, vključno z državami, katerih podpis in ratifikacija sta nujna za začetek njene veljavnosti.






  i) | Vrsta predavanj za naslednjo generacijo novinarjev na področju jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja z vodilnimi strokovnjaki za komuniciranje, predvsem v okviru akademije za državljansko novinarstvo (Citizen Journalism Academy), v sklopu katerih bosta predstavljeni celovita vizija CTBT in njena vloga v mednarodni mirovni in varnostni strukturi. Ob uspešnem zaključku akademije „Citizen Journalism Academy“ bodo udeleženci pripravili tudi medijske produkte in produkte za ozaveščanje v zvezi z znanstveno-tehnološko konferenco (Science and Technology Conference) ter simpozijem znanstvene diplomacije (Science Diplomacy Symposium), katerih namen je povečati prepoznavnost CTBT med mladimi. |
| --- | --- | --- |

c)

Z rezultati se bo okrepila vsesplošna uporaba CTBT, povečali vključevanje in raznolikost v Pripravljalni komisiji CTBTO ter ozaveščenost o CTBT med mladimi strokovnjaki iz držav, ki niso podpisnice pogodbe CTBT, in držav, ki pogodbe niso ratificirale, vključno z državami, katerih podpis in ratifikacija sta nujna za začetek njene veljavnosti.

i)

Vrsta predavanj za naslednjo generacijo novinarjev na področju jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja z vodilnimi strokovnjaki za komuniciranje, predvsem v okviru akademije za državljansko novinarstvo (Citizen Journalism Academy), v sklopu katerih bosta predstavljeni celovita vizija CTBT in njena vloga v mednarodni mirovni in varnostni strukturi. Ob uspešnem zaključku akademije „Citizen Journalism Academy“ bodo udeleženci pripravili tudi medijske produkte in produkte za ozaveščanje v zvezi z znanstveno-tehnološko konferenco (Science and Technology Conference) ter simpozijem znanstvene diplomacije (Science Diplomacy Symposium), katerih namen je povečati prepoznavnost CTBT med mladimi.

| ii) | Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na simpoziju znanstvene diplomacije v letih 2024 in 2026. |
| --- | --- |

ii)

Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na simpoziju znanstvene diplomacije v letih 2024 in 2026.

| iii) | Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na znanstveno-tehnološki konferenci leta 2025. |
| --- | --- |

iii)

Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na znanstveno-tehnološki konferenci leta 2025.

| iv) | Udeležba dvanajstih predstavnic s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ki so na začetku poklicne poti in iz premalo zastopanih geografskih regij, v programu mentorstva CTBTO. Program bo vključeval virtualne delavnice, osredotočene na poklicni razvoj, komunikacijo in znanstvene/tehnične vidike CTBT, da bi udeleženci bolje razumeli CTBT in njen sistem preverjanja. |
| --- | --- |

iv)

Udeležba dvanajstih predstavnic s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, ki so na začetku poklicne poti in iz premalo zastopanih geografskih regij, v programu mentorstva CTBTO. Program bo vključeval virtualne delavnice, osredotočene na poklicni razvoj, komunikacijo in znanstvene/tehnične vidike CTBT, da bi udeleženci bolje razumeli CTBT in njen sistem preverjanja.

| v) | Udeležba dvanajstih mentorirank, ki sodelujejo v programu mentorstva CTBTO v programu CTBTO za sledenje na delovnem mestu na Dunaju, da bi bolje razumele delovanje sekretariata. |
| --- | --- |

v)

Udeležba dvanajstih mentorirank, ki sodelujejo v programu mentorstva CTBTO v programu CTBTO za sledenje na delovnem mestu na Dunaju, da bi bolje razumele delovanje sekretariata.

| vi) | Vzpostavitev profila na platformi LinkedIn, ki spodbuja in omogoča lažje povezovanje med mentoriranci in mentorji ter jih obvešča o poklicnih možnostih in dejavnostih v okviru CTBTO. |
| --- | --- |

vi)

Vzpostavitev profila na platformi LinkedIn, ki spodbuja in omogoča lažje povezovanje med mentoriranci in mentorji ter jih obvešča o poklicnih možnostih in dejavnostih v okviru CTBTO.

5.   Trajanje

Predvideni skupni čas trajanja ukrepa je 36 mesecev.

Aktivnost 1: Podpora tehnologijam preverjanja in sistemu opazovanja

Komponenta 1: izboljšanje orodij in produktov SHI in RN Mednarodnega podatkovnega središča

Učinek

Z izboljšanjem in nadgradnjo kanalov za radionuklide in modeliranje atmosferskega prenosa ter z izboljšanjem trajnostnosti proizvodnje in distribucije produktov Federacije digitalnih mrež za seizmografijo (FDSN) želimo okrepiti sposobnost držav pogodbenic za spremljanje in razlago podatkov in produktov Mednarodnega podatkovnega središča. S tem se krepi sistem preverjanja in prispeva k ciljem neširjenja orožja v skladu s skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP).

Produkt 1: Proizvodnja in izboljšanje formata produktov FDSN za produkte SHI in RN

Ozadje

Začasni tehnični sekretariat je v skladu s standardom za spletne storitve FDSN in s pomočjo Sklepa Sveta EU VIII začel proizvajati svoje seizmološke, hidroakustične in infrazvočne (SHI) produkte in podatke. To je nacionalnim podatkovnim središčem in Mednarodnemu podatkovnemu središču omogočilo, da lahko z uporabo standardne in ustrezne odjemalske programske opreme zahtevajo tako seizmološke, hidroakustične in infrazvočne produkte Mednarodnega podatkovnega središča kot podatke mednarodnega opazovalnega sistema.

Za nadgradnjo tega začetnega dosežka je trenutni cilj ta, da začasni tehnični sekretariat poveča obseg spletne storitve FDSN na dodatne formate ter zagotovi dostop do radionuklidnih (RN) produktov in podatkov mednarodnega opazovalnega sistema. To bi pomenilo, da se bo vsa proizvodnja produktov izvajala prek spletne storitve FDSN. Tako se bodo jasno ločile odgovornosti v okviru proizvodnje produktov, ki se bo izvajala prek spletnih storitev FDSN, ter odgovornosti v okviru metod za distribucijo produktov in podatkov (sistem sporočanja virtualnih podatkov in varni spletni portal). Z ločitvijo teh odgovornosti bo sistem proizvodnje in distribucije produktov prožnejši, prav tako pa ga bo lažje vzdrževati. Poleg tega bodo tako lahko nacionalna podatkovna središča poleg prejemanja produktov Mednarodnega podatkovnega središča prek sistema sporočanja virtualnih podatkov in varnega spletnega portala neposredno tudi poizvedovala o produktih Mednarodnega podatkovnega središča prek spletnih storitev FDSN, kar ustreza potrebi po distribuciji produktov na zahtevo.

Trajnejša proizvodnja in distribucija produktov Mednarodnega podatkovnega središča in podatkov mednarodnega opazovalnega sistema državam pogodbenicam omogoča, da lažje in učinkoviteje pregledujejo in analizirajo podatke CTBTO.

Pričakovan izid

| — | Izboljšanje storitev z vzpostavitvijo ene osrednje službe, pri kateri nacionalna podatkovna središča in Mednarodno podatkovno središče lahko zaprosijo za seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke in produkte. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje storitev z vzpostavitvijo ene osrednje službe, pri kateri nacionalna podatkovna središča in Mednarodno podatkovno središče lahko zaprosijo za seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke in produkte.

Pričakovani rezultati

| — | Izboljšanje spletne storitve FDSN, ki zajema vse seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke, produkte in formate. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje spletne storitve FDSN, ki zajema vse seizmološke, hidroakustične in infrazvočne ter radionuklidne podatke, produkte in formate.

Produkt 2: Razvoj operativnega orodja za ocenjevanja ozadja ksenona (XeBET II)

Ozadje

Emisije radionuklidov iz antropogenih svetovnih virov, ki so povezane z miroljubnimi dejavnostmi, se pogosto spremljajo prek mreže za žlahtne pline CTBTO. Te emisije so vseprisotne in zelo spremenljive, zato je globalno spremljanje jedrskih eksplozij oteženo. Glede na to, da bo ta kompleksen problem večno prisoten, vlada trdno prepričanje, da je treba sedanje metodologije nadgraditi s potrebnimi inovacijami, ravnanjem na podlagi pridobljenih izkušenj in uporabo meddisciplinskih pristopov iz strokovnega znanja o radionuklidih in s področja modeliranja atmosferskega prenosa. S temi prizadevanji je mogoče za vsak vzorec mednarodnega opazovalnega sistema določiti, ali je njegovo zaznavo mogoče pojasniti z znanimi viri ali pa je morda povezan z jedrsko eksplozijo.

Obstoječi projekt razvoja znanstvene programske opreme XeBET (pogodba št. 2022-1179) trenutno postavlja temelje za XeBET II z zagotavljanjem okolja za izdelavo prototipov programske opreme za preskušanje in predstavitev novih znanstvenih metodologij, ki temeljijo na podatkih. XeBET II, logično in pomembno nadaljevanje XeBET, uporablja rezultate tega prototipa za razvoj programske opreme, ki bi operativno zagotavljala najboljšo oznako za oceno koncentracije v kanalu za modeliranje atmosferskega prenosa. Programska oprema XeBET II bo zato ustrezno izboljšala kakovost jedrskega presejanja.

Pričakovan izid

| — | Delujoča programska oprema XeBET II, ki bo pripravljena za ocenjevanje koncentracij radioaktivnega ksenona za vsak vzorec žlahtnih plinov v mednarodnem opazovalnem sistemu. Prototip se bo uporabljal v kanalu za modeliranje atmosferskega prenosa, pri čemer bodo rezultati vključeni v kanal za radionuklide za izboljšanje poročil, zbranih v Automatic Radionuclide Report (ARR), Reviewed Radionuclide Report (RRR) in Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Na voljo bo tudi v orodju za strokovno tehnično analizo in v NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

—

Delujoča programska oprema XeBET II, ki bo pripravljena za ocenjevanje koncentracij radioaktivnega ksenona za vsak vzorec žlahtnih plinov v mednarodnem opazovalnem sistemu. Prototip se bo uporabljal v kanalu za modeliranje atmosferskega prenosa, pri čemer bodo rezultati vključeni v kanal za radionuklide za izboljšanje poročil, zbranih v Automatic Radionuclide Report (ARR), Reviewed Radionuclide Report (RRR) in Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB). Na voljo bo tudi v orodju za strokovno tehnično analizo in v NDC-in-a-Box.

Pričakovani rezultati

XeBET II je programska rešitev, pripravljena za namestitev v kanale za modeliranje atmosferskega prenosa in radionuklide. Zagotavlja tri rezultate:

| — | Oblikovanje rešitve za oznako „preiskovanje vse do znanih virov“ (ang. „backtracking to known sources“), ki je del kategorizacijske sheme, o kateri se je dogovorila Komisija, vendar še ni vključena v poročila Mednarodnega podatkovnega središča o radionuklidih. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje rešitve za oznako „preiskovanje vse do znanih virov“ (ang. „backtracking to known sources“), ki je del kategorizacijske sheme, o kateri se je dogovorila Komisija, vendar še ni vključena v poročila Mednarodnega podatkovnega središča o radionuklidih.

| — | Izboljšanje Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB) za zagotavljanje dejanskih rezultatov avtomatiziranega presejanja in ne zgolj pridobivanja informacij iz Reviewed Radionuclide Report (RRR). |
| --- | --- |

—

Izboljšanje Standard Screened Radionuclide Event Bulletin (SSREB) za zagotavljanje dejanskih rezultatov avtomatiziranega presejanja in ne zgolj pridobivanja informacij iz Reviewed Radionuclide Report (RRR).

| — | Orodje za strokovno tehnično analizo. |
| --- | --- |

—

Orodje za strokovno tehnično analizo.

Vse te funkcije bodo na voljo nacionalnim podatkovnim središčem kot del programske opreme NDC-in-a-Box. XeBET II bo izhodišče za nadaljnje izboljšave in razvoj. Z namestitvijo XeBET II v operativni kanal za modeliranje atmosferskega prenosa je mogoče bolje oceniti, ali je mogoče nek neobičajni signal pripisati jedrski eksploziji ali znanim virom, s čimer bi se kakovost sistema preverjanja dolgoročno močno izboljšala.

Produkt 3: Izboljšano modeliranje atmosferskega prenosa s sistemom za skupinsko napoved

Ozadje

Operativni sistem za modeliranje atmosferskega prenosa, ki je nameščen in se uporablja v CTBTO, proizvaja polja občutljivosti za vir-receptor (ang. „source receptor sensitivity fields“), ki določajo lokacijo zračnih mas preden dosežejo katero koli radionuklidno postajo omrežja mednarodnega opazovalnega sistema. Zato izračuni modeliranja atmosferskega prenosa podpirajo radionuklidno tehnologijo z zagotavljanjem povezave med zaznavanjem radionuklidov in regijami, v katerih se nahajajo njihovi možni viri.

Pogosto in upravičeno vprašanje v zvezi s produkti za modeliranje atmosferskega prenosa je povezano z njihovimi negotovostmi in stopnjo zaupanja. Priznava se, da je mogoče negotovosti oceniti z uporabo niza ekvivalentnih simulacij, tj. skupine simulacij in ne ene same simulacije. Na podlagi študije, financirane v okviru EU VII (razdelek 1, komponenta 4), je bilo ugotovljeno, da za izkoriščanje lastnosti skupine zadostuje skupina, sestavljena iz poljubno izbranih 10 članov. To dognanje je zlasti pomembno v okviru operativnega dela Mednarodnega podatkovnega središča, ki zahteva izvajanje več kot 280 simulacij modeliranja atmosferskega prenosa dnevno.

Sedanji operativni sistem modeliranja atmosferskega prenosa temelji na Lagrangovem modelu razpršitve delcev FLEXPART. Prizadevanja za posodobitev različice FLEXPART-CTBTO z najnovejšimi znanstvenimi izboljšavami, izvedenimi v različici skupnosti FLEXPART v10, so se financirala v okviru EU VIII. Dodatna izboljšana različica posodobljene različice FLEXPART-CTBTO bo zagotovila večjo računalniško zmogljivost ter zanesljivejšo in stabilnejšo obdelavo z uporabo visoko zmogljivih računalniških virov z grafičnimi procesnimi enotami, financiranimi s Sklepom Sveta EU VIII (razdelek 1, komponenta 2, projekt 4). Preučila se bo tudi nova izdaja v skupnosti, napovedana za leto 2023 pod imenom FLEXPART v11, in njene morebitne izboljšave, po potrebi pa bo tudi ta izdaja nameščena.

Projekt bo omogočil nadaljnje izboljšave, in sicer z razširitvijo zmogljivosti modeliranja atmosferskega prenosa, ki bodo vključevale skupinsko modeliranje za 10 članov sistema za skupinsko napoved. Z uporabo analize sistema za skupinsko napoved bo mogoče oceniti stopnje zaupanja v smernicah za modeliranje atmosferskega prenosa. V ta namen je predvidena dodatna izboljšava prototipa programske opreme, razvite v okviru EU VII, ki bo omogočala lažje ocenjevanje negotovosti modeliranih časovnih vrst za inverzijo izvora delcev. Poleg tega se bo nadalje preučila uporaba modeliranih negotovosti v modeliranju atmosferskega prenosa za namene analize izotopskih razmerij in študij na področju strojnega učenja.

Vključitev negotovosti v napovedi modela za modeliranje atmosferskega prenosa zagotavlja natančnejše analize za presejalne teste in časovnico (analiza izotopskih razmerij) ter določanje lokacije izvora. Skupinska napoved je zelo primerna tudi kot ena od metod za boljše ocenjevanje koncentracije radionuklidov. Na splošno državam pogodbenicam omogoča boljše razumevanje možne lokacije vira in časovnice sproščanja radionuklidov, dolgoročno pa bo znatno izboljšala kakovost sistema preverjanja. Znatno krepi zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT z zagotavljanjem bistvenih informacij o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa, ki jih zahtevajo države podpisnice.

Pričakovan izid

| — | Izboljšan sistem modeliranja atmosferskega prenosa (ATM-EPS), ki zagotavlja bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa, s čimer se izboljša verodostojnost rezultatov modeliranja atmosferskega prenosa. |
| --- | --- |

—

Izboljšan sistem modeliranja atmosferskega prenosa (ATM-EPS), ki zagotavlja bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa, s čimer se izboljša verodostojnost rezultatov modeliranja atmosferskega prenosa.

Pričakovani rezultati

| — | Prototip programske opreme, ki bo omogočala uporabo negotovosti pri simulacijah modeliranja atmosferskega prenosa za namene analize izotopskih razmerij (presejalni testi in časovnica) in študij na področju strojnega učenja. |
| --- | --- |

—

Prototip programske opreme, ki bo omogočala uporabo negotovosti pri simulacijah modeliranja atmosferskega prenosa za namene analize izotopskih razmerij (presejalni testi in časovnica) in študij na področju strojnega učenja.

| — | Nadgrajen kanal za modeliranje atmosferskega prenosa, vzpostavljen na podlagi prototipa ATM-EPS, ki bo zagotavljal dodatne in bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa ter povečal verodostojnost rezultatov takšnega modeliranja. |
| --- | --- |

—

Nadgrajen kanal za modeliranje atmosferskega prenosa, vzpostavljen na podlagi prototipa ATM-EPS, ki bo zagotavljal dodatne in bistvene informacije o negotovostih v modeliranju atmosferskega prenosa ter povečal verodostojnost rezultatov takšnega modeliranja.

Produkt 4 – Nadgradnja tehnološkega procesiranja in interaktivnega sistema večvalovnih oblik

Ozadje

Programsko opremo za infrazvočno in hidroakustično obdelavo DTK-(G)PMCC, ki je podprta s financiranjem v okviru EU VIII, je začelo operativno uporabljati Mednarodno podatkovno središče, zdaj pa jo prek NDC-in-a-Box uporabljajo tudi države članice. Zahvaljujoč temu dosežku zdaj nacionalna podatkovna središča želijo, da se programska oprema še nadalje posodablja ter izboljša obdelava hidroakustičnih podatkov z uporabo tega orodja. Poleg tega je treba posodobiti tudi s tem povezano orodje DTK-DIVA, ki omogoča izvedbo interaktivne analize, s katero se združujejo informacije o hrupu na postajah in rezultati obdelave, kar zadeva infrazvočne podatke, pa omogoča združevanje analize obdelave podatkov z znanjem o atmosferi.

Zagotavljanje programske opreme Mednarodnemu podatkovnemu središču in nacionalnim podatkovnim središčem omogoča boljšo hidroakustično obdelavo (prek DTK-(G)PMCC) ter celovito analizo in vizualizacijo (prek DTK-DIVA). Izboljšana hidroakustična obdelava povečuje zmožnost sistema preverjanja za določanje lokacije jedrskih poskusov, ki se izvajajo pod vodo. Z nadgradnjo orodja DTK-DIVA strokovnjaki lažje združijo različne informacije iz seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih zaznav ter si lahko bolj podrobno razložijo izvorne dogodke.

Pričakovan izid

| — | Zagotovitev programske opreme, ki jo za infrazvočno in hidroakustično obdelavo ter interaktivno analizo uporabljajo (a) Mednarodno podatkovno središče in (b) nacionalna podatkovna središča. |
| --- | --- |

—

Zagotovitev programske opreme, ki jo za infrazvočno in hidroakustično obdelavo ter interaktivno analizo uporabljajo (a) Mednarodno podatkovno središče in (b) nacionalna podatkovna središča.

Pričakovani rezultati

| — | Vključitev hidroakustičnih in infrazvočnih dogodkov ter njihove celovite analize. |
| --- | --- |

—

Vključitev hidroakustičnih in infrazvočnih dogodkov ter njihove celovite analize.

Komponenta 2: Nadaljevanje merjenja koncentracij radioaktivnega ksenona v različnih regijah sveta

Učinek

Dodatno se bo nadgradilo znanstveno razumevanje koncentracij radioaktivnega ksenona in njegovega vpliva na sisteme za zaznavanje žlahtnih plinov CTBTO, s čimer se bodo okrepile zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

Ozadje

Radioizotopi ksenona so emisije žlahtnih plinov, ki jih lahko najverjetneje zaznamo pri podzemnih ali podvodnih jedrskih eksplozijah. Imajo pomembno vlogo pri potrjevanju, ali je nek dogodek jedrske narave.

Za spremljanje radioaktivnega ksenona je treba uporabljati zelo občutljivo tehniko, vendar je zanesljiva razlaga zaznanih dogodkov močno odvisna od znanja in razumevanja lokalnih koncentracij. V več kot 500 jedrskih objektih po svetu se med rutinskimi operacijami redno sprošča radioaktivni ksenon. Jedrske elektrarne, raziskovalni reaktorji in obrati za izdelavo medicinskih izotopov med svojimi rutinskimi operacijami prav zares proizvajajo radioaktivni ksenon. Emisije iz teh številnih antropogenih virov ustvarjajo znatne koncentracije, v katerih se lahko skrivajo tudi signali radioaktivnega ksenona, ki izvirajo iz jedrskih eksplozij.

Razlikovanje med koncentracijami radioaktivnega ksenona in signali, ki izvirajo iz jedrskih poskusov, je zato kompleksna in zahtevna naloga. V ta namen je treba zadostno preučiti koncentracije žlahtnih plinov, ki jih je mogoče pričakovati v različnih regijah sveta, saj je to edini način, da se zagotovi pravilna in natančna razlaga za pojave radioaktivnega ksenona, ki jih države podpisnice zaznajo na postajah mednarodnega opazovalnega sistema.

Čeprav sistemi za zaznavanje žlahtnih plinov CTBTO tvorijo edinstveno omrežje, ne zajemajo celotnega obsega možnih značilnosti koncentracij, ki se lahko pojavijo. Za nadaljnji razvoj, izboljšanje in potrjevanje metodologij presejanja so potrebni natančnejši empirični podatki. Dobro zasnovane meritve na terenu so najboljši način za pridobitev potrebnega dodatnega znanja o koncentracijah radioaktivnega ksenona, zlasti v regijah, kjer lahko pride do interferenc med zaznanimi koncentracijami, ki bi lahko bile pomembne za CTBT, in običajno naravno koncentracijo v regiji.

Komisija je s prispevkom, ki ga je prejela od Evropske unije v okviru Sklepa Sveta EU III, razvila in kupila dva prenosna sistema za merjenje štirih izotopov radioaktivnega ksenona, ki so predmet zanimanja CTBTO. V okviru sklepov Sveta EU V, VI, VII in VIII se je v različnih delih sveta izvedlo več merjenj radioaktivnega ksenona. Komisija je s prispevkom, ki ji ga je leta 2017 namenila japonska vlada, kupila še tretji prenosni sistem.

Trenutno delujeta dva sistema, in sicer v japonskih mestih Mutsu in Horonobe. Ti lokaciji sta bili izbrani za začasno upravljanje mini omrežja visoke gostote v regiji sistema mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov JPX38, ki se nahaja v Takasakiju na Japonskem. To je prvi primer, kjer je več sistemov nameščenih dovolj blizu drug drugemu, da omogočajo posebne znanstvene študije o eksperimentalnih podatkih ter (1) razvoj in preskušanje metod za izboljšanje razumevanja koncentracij in (2) zasnovo, preskušanje in nadaljnji razvoj naprednih metodologij presejanja.

Japonska vlada se je pred tem strinjala z namero CTBTO, da v Fukuoki na Japonskem vzpostavi tretji sistem, s čimer bi se začasna konfiguracija visoke gostote razširila na jugozahod države. Ta tretji sistem bo vzpostavljen takoj, ko bo to mogoče.

Pregled preteklih merjenj je na voljo v naslednji publikaciji: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022, 107053. V pregledu je prikazana vrednost podatkov o koncentraciji radioaktivnega ksenona, ki so bili zbrani v preteklih letih, prav tako pa so v njem navedene znanstvene ugotovitve in premisleki o načrtovanju prihodnjih merjenj.

Z znanstvenimi podatki, ki so bili zbrani v sklopu teh prizadevanj, ima znanstvena skupnost enkratno priložnost za pridobivanje podatkov o meritvah iz mini omrežja, ki je primernega obsega za merjenje točnosti njihovih modelov atmosferskega prenosa v visoki ločljivosti. To pa znanstveni skupnosti pomaga veliko jasneje osvetliti, kako se razlikujejo ravni koncentracije radioaktivnega ksenona, izmerjene na postajah, kar bo močno pripomoglo k sposobnosti začasnega tehničnega sekretariata za analizo pomena zaznanega radioaktivnega ksenona. Z zaupanjem držav pogodbenic, da je sistem preverjanja zmožen razlikovati med prisotnimi koncentracijami ksenona in ksenonom, ki je posledica dogodka, ki bi potencialno lahko bil predmet zanimanja, se krepi ureditev neširjenja jedrskega orožja.

Zbrani podatki, ki so predmet neposrednega zanimanja začasnega tehničnega sekretariata, se bodo uporabili za izboljšanje razumevanja in nadaljnjo karakterizacijo znanih virov v Evraziji, ki pogosto vplivajo na sistem za zaznavanje žlahtnih plinov JPX38. Ker takšna konfiguracija mini omrežja omogoča opazovanje istega dogodka sproščanja na različnih lokacijah v bližini tega sistema, se bodo uporabljali za:

preskušanje in optimizacijo naprednih algoritmov za določanje lokacije izvora ter

boljše razumevanje pogostih dogodkov na ravni C (kjer raven C pomeni prisotnost radioaktivnega izotopa ksenona, pomembnega za CTBT, v izjemno visoki koncentraciji).

Optimizacija in napredek metod presejanja kot rezultat tega merjenja se bosta odražala v analizi Mednarodnega podatkovnega središča, ne le v zvezi s podatki RN38, temveč tudi v zvezi s podatki vseh drugih sistemov mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov. Tudi to bo znatno pripomoglo k sposobnosti začasnega tehničnega sekretariata, da analizira pomen zaznanega ksenona, s čimer se bo okrepil sistem preverjanja.

Pričakovan izid

| — | Boljše razumevanje globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi različicami, in boljša razlaga zaznavanj, pomembnih za CTBT. To se bo doseglo s številnimi znanstvenimi študijami, ki jih bo na podlagi zbranih podatkov izvedel začasni tehnični sekretariat oziroma na splošno znanstvena skupnost. Na notranji ravni je CTBTO že začela več znanstvenih študij na podlagi podatkov, ki so bili zbrani s prenosnimi sistemi. To vključuje na primer študije, namenjene:






  — | boljšemu razumevanju in opredelitvi vzorca prispevka znanih virov na vzhodnoazijskih postajah mednarodnega opazovalnega sistema v celotnem ciklu sezonskih nihanj; |
| --- | --- | --- |

—

Boljše razumevanje globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi različicami, in boljša razlaga zaznavanj, pomembnih za CTBT. To se bo doseglo s številnimi znanstvenimi študijami, ki jih bo na podlagi zbranih podatkov izvedel začasni tehnični sekretariat oziroma na splošno znanstvena skupnost. Na notranji ravni je CTBTO že začela več znanstvenih študij na podlagi podatkov, ki so bili zbrani s prenosnimi sistemi. To vključuje na primer študije, namenjene:

—

boljšemu razumevanju in opredelitvi vzorca prispevka znanih virov na vzhodnoazijskih postajah mednarodnega opazovalnega sistema v celotnem ciklu sezonskih nihanj;

| — | izpopolnjevanju znanja o emisijah/vzorcih emisij iz največjih proizvodnih obratov za izdelavo medicinskih izotopov v Evropi in oceni njihovega vpliva na koncentracije radioaktivnega ksenona; |
| --- | --- |

—

izpopolnjevanju znanja o emisijah/vzorcih emisij iz največjih proizvodnih obratov za izdelavo medicinskih izotopov v Evropi in oceni njihovega vpliva na koncentracije radioaktivnega ksenona;

| — | preučevanju, kako bi se lahko dodatne meritve uporabile za razvoj orodij za natančno oceno pričakovanih koncentracij radioaktivnega ksenona iz znanih virov; |
| --- | --- |

—

preučevanju, kako bi se lahko dodatne meritve uporabile za razvoj orodij za natančno oceno pričakovanih koncentracij radioaktivnega ksenona iz znanih virov;

| — | razvoju tehnik združevanja vzorcev z uporabo analize konsistence razpada za preučevanje istega dogodka zaznavanja na več lokacijah. |
| --- | --- |

—

razvoju tehnik združevanja vzorcev z uporabo analize konsistence razpada za preučevanje istega dogodka zaznavanja na več lokacijah.

Z nadaljnjim merjenjem koncentracij radioaktivnega ksenona na Japonskem bi bilo mogoče pridobiti še več znanja in napredka na tem znanstvenem področju. Na svetu ni nobenega drugega kraja s konfiguracijo visoke gostote, zato je to edinstvena priložnost. Z nadaljevanjem merjenja na Japonskem bo treba z mrežo visoke gostote zbrati dodatne podatke, da se potrdijo ugotovitve iz prvih študij.

Po zaključku merjenja na Japonskem bo sisteme lahko uporabljal začasni tehnični sekretariat za nadaljnje študije. Smernice o uporabi prenosnih sistemov, če bi jih pripravil PrepCom, bodo ustrezno upoštevane, obseg projekta pa ustrezno prilagojen. Lahko pa bi se sistemi uporabljali tudi kot začasni rezervni sistemi ali sistemi usposabljanja.

Pričakovani rezultati

Glavni pričakovani rezultati:

| — | Boljše razumevanje/karakterizacija globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi variacijami, zlasti v sistemu žlahtnih plinov JPX38. |
| --- | --- |

—

Boljše razumevanje/karakterizacija globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona, vključno z regionalnimi variacijami, zlasti v sistemu žlahtnih plinov JPX38.

| — | Izpopolnitev sedanjega znanja o znanih virih v Evraziji za boljše razumevanje/razlago dogodkov na ravni „C“. |
| --- | --- |

—

Izpopolnitev sedanjega znanja o znanih virih v Evraziji za boljše razumevanje/razlago dogodkov na ravni „C“.

| — | Izboljšanje modeliranja atmosferskega prenosa, zlasti modeliranja atmosferskega prenosa z visoko ločljivostjo. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje modeliranja atmosferskega prenosa, zlasti modeliranja atmosferskega prenosa z visoko ločljivostjo.

| — | Razvoj, preskušanje in optimizacija naprednih algoritmov/metod presejanja za določanje lokacije izvora (ki se bodo uporabljali za podatke, pridobljene iz vseh drugih sistemov mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov). |
| --- | --- |

—

Razvoj, preskušanje in optimizacija naprednih algoritmov/metod presejanja za določanje lokacije izvora (ki se bodo uporabljali za podatke, pridobljene iz vseh drugih sistemov mednarodnega opazovalnega sistema za zaznavanje žlahtnih plinov).

| — | Izboljšana sposobnost odkrivanja, določanja lokacije in karakterizacije jedrskih poskusov iz izpustov radioaktivnega ksenona. |
| --- | --- |

—

Izboljšana sposobnost odkrivanja, določanja lokacije in karakterizacije jedrskih poskusov iz izpustov radioaktivnega ksenona.

Komponenta 3: Vzdrževanje potrjenih pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema

Učinek

Boljše vzdrževanje pomožnih seizmoloških postaj v okviru mednarodnega opazovalnega sistema krepi zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT ter prispeva k svetovni varnosti in neširjenju jedrskega orožja.

Ozadje

V središču te projektne komponente bodo še naprej propadajoče pomožne seizmološke postaje in slabo delujoče postaje, ki so nujno potrebne vzdrževanja, med njimi zlasti postaje v državah s finančnimi težavami. Izvedeni bodo tudi ukrepi preventivnega vzdrževanja, in sicer tam, kjer bodo potrebni in upravičeni. Vključevali bodo odpravo težav zaradi zastarele opreme in njeno posledično nadgradnjo ter večjo razpoložljivost rezervne opreme.

Podpora pomožnim seizmološkim postajam v okviru mednarodnega opazovalnega sistema ter izboljšanje tehničnega znanja in spretnosti njihovih upravljavcev vključujeta potrebne in upravičene obiske postaj ter odpravljanje težav na kraju samem, med katerimi so predvideni tudi praktične predstavitve in usposabljanje. Opozoriti je treba, da se to lahko doseže skupaj z drugimi ukrepi, kot so tehnična usposabljanja upravljavcev postaj, ki redno potekajo v mednarodnem centru na Dunaju.

Tako kot pri prejšnjih programih bo moralo osebje s polnim delovnim časom, zaposleno v enoti za vzdrževanje, ki deluje v okviru oddelka za podporo objektom za opazovanje (IMS/MFS/M), načrtovati in izvajati projekte odpravljanja težav in vzdrževanja na zadevnih pomožnih seizmoloških postajah.

Pričakovan izid

| — | Odprava težav na postajah, nastalih zaradi okvar instrumentov, okvar opreme, izteka življenjske dobe, zastarelosti ali pomanjkanja rezervnih delov, ki povzročajo daljše izpade ali izklope, kar prispeva k slabi učinkovitosti in pogosti manjši zmogljivosti misije. |
| --- | --- |

—

Odprava težav na postajah, nastalih zaradi okvar instrumentov, okvar opreme, izteka življenjske dobe, zastarelosti ali pomanjkanja rezervnih delov, ki povzročajo daljše izpade ali izklope, kar prispeva k slabi učinkovitosti in pogosti manjši zmogljivosti misije.

| — | Prispevek k svetovni varnosti na področju neširjenja jedrskega orožja z resničnim merljivim učinkom na zmogljivost za zaznavanje mreže IMS in zanesljivost segmenta mreže AS. Učinek projekta bo razviden iz vseh ciljnih postaj, ki bodo trajno dosegle tehnično raven, združljivo s tehničnimi zahtevami mednarodnega opazovalnega sistema, in to z boljšim vzdrževanjem sistema pomožnih seizmoloških postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Pričakovati je, da se bosta znatno povečali razpoložljivost in kakovost podatkov na ciljnih postajah, in sicer zaradi popravil in zamenjave opreme ali izboljšav na sistemu. |
| --- | --- |

—

Prispevek k svetovni varnosti na področju neširjenja jedrskega orožja z resničnim merljivim učinkom na zmogljivost za zaznavanje mreže IMS in zanesljivost segmenta mreže AS. Učinek projekta bo razviden iz vseh ciljnih postaj, ki bodo trajno dosegle tehnično raven, združljivo s tehničnimi zahtevami mednarodnega opazovalnega sistema, in to z boljšim vzdrževanjem sistema pomožnih seizmoloških postaj mednarodnega opazovalnega sistema. Pričakovati je, da se bosta znatno povečali razpoložljivost in kakovost podatkov na ciljnih postajah, in sicer zaradi popravil in zamenjave opreme ali izboljšav na sistemu.

| — | Izboljšanje trajne učinkovitosti s krepitvijo sistemov in opreme postaj ter tehničnega znanja upravljavcev zadevnih postaj. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje trajne učinkovitosti s krepitvijo sistemov in opreme postaj ter tehničnega znanja upravljavcev zadevnih postaj.

Pričakovani rezultati

| — | Večji razpoložljivost in kakovost podatkov na pomožnih seizmoloških postajah, ki jim je program namenjen: Trajno doseganje več kot 95-odstotne razpoložljivosti podatkov ali čim bližje 100 % na ciljnih postajah. Merjena količina za ta pričakovani rezultat je avtenticirana razpoložljivost podatkov, ki naj bi se po zaključku dejavnosti na postaji izboljšala. |
| --- | --- |

—

Večji razpoložljivost in kakovost podatkov na pomožnih seizmoloških postajah, ki jim je program namenjen: Trajno doseganje več kot 95-odstotne razpoložljivosti podatkov ali čim bližje 100 % na ciljnih postajah. Merjena količina za ta pričakovani rezultat je avtenticirana razpoložljivost podatkov, ki naj bi se po zaključku dejavnosti na postaji izboljšala.

| — | Boljše vzdrževanje in stabilnost ciljnih pomožnih seizmoloških postaj: To sčasoma vključuje doseganje večje učinkovitosti in manj izklopov postaje. Merjena količina za ta pričakovani rezultat je večja razpoložljivost avtenticiranih podatkov za obdobje treh mesecev (najmanj) po zaključku dejavnosti na postaji. |
| --- | --- |

—

Boljše vzdrževanje in stabilnost ciljnih pomožnih seizmoloških postaj: To sčasoma vključuje doseganje večje učinkovitosti in manj izklopov postaje. Merjena količina za ta pričakovani rezultat je večja razpoložljivost avtenticiranih podatkov za obdobje treh mesecev (najmanj) po zaključku dejavnosti na postaji.

Dejavnosti

| — | Tehnične dejavnosti:







  — | Odpravljanje težav in diagnostika na postajah v sodelovanju z upravljavci postaj. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnične dejavnosti:

—

Odpravljanje težav in diagnostika na postajah v sodelovanju z upravljavci postaj.

| — | Identifikacija rešitev, ki temelji na popravilu, zamenjavi ali izboljšanju opreme (ali njihovi kombinaciji). |
| --- | --- |

—

Identifikacija rešitev, ki temelji na popravilu, zamenjavi ali izboljšanju opreme (ali njihovi kombinaciji).

| — | Izvajanje, preskušanje in usposabljanje: terensko delo, ki zajema namestitev in preskušanje opreme ter usposabljanje upravljavcev postaj. Po potrebi obiski osebja začasnega tehničnega sekretariata na postajah. |
| --- | --- |

—

Izvajanje, preskušanje in usposabljanje: terensko delo, ki zajema namestitev in preskušanje opreme ter usposabljanje upravljavcev postaj. Po potrebi obiski osebja začasnega tehničnega sekretariata na postajah.

| — | Komercialne/tehnične dejavnosti:







  — | Nakup opreme in/ali storitev. Povezovanje z izvajalci in dobavitelji. |
| --- | --- | --- |

—

Komercialne/tehnične dejavnosti:

—

Nakup opreme in/ali storitev. Povezovanje z izvajalci in dobavitelji.

| — | Odpošiljanje in uvoz (če je primerno). |
| --- | --- |

—

Odpošiljanje in uvoz (če je primerno).

| — | Naročanje in opazovanje. |
| --- | --- |

—

Naročanje in opazovanje.

Komponenta 4: Prevod vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem

Učinek

Z najnovejšo različico osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem, ki bo za integrirano terensko vajo (IFE 25) na voljo v dodatnih dveh uradnih jezikih ZN, bodo okrepljene ne le ureditev večjezičnosti v CTBTO in zmogljivosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem, temveč tudi zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

Ozadje

Operativni priročnik za inšpekcijske preglede na kraju samem je eden od dokumentov, ki jih je treba odobriti po začetku veljavnosti CTBT. Ta priročnik usmerja izvajanje določb Pogodbe in njenega protokola o izvajanju inšpekcijskih pregledov na kraju samem ter vsebuje splošna načela in smernice, pa tudi tehnične, operativne in upravne postopke.

Delovna skupina B se v tretjem krogu priprave osnutka operativnega priročnika osredotoča na nerešena vprašanja in izkušnje, pridobljene pri integrirani terenski vaji leta 2014 (IFE 14).

Obsežna integrirana terenska vaja naj bi bila izvedena leta 2025 v okviru programa vaj inšpekcijskih pregledov na kraju samem za obdobje 2022–2025 (CTBT/PTS/INF.1613), sprejetega na oseminpetdesetem zasedanju Pripravljalne komisije (CTBT/PC-58/2). Osnutek operativnega priročnika bo pomemben dokument, ki ga bo treba preskusiti med vajo. Države podpisnice so pozvale k večjezičnosti, zato je treba dokument prevesti v vse jezike ZN. To bo tehničnim strokovnjakom iz vseh regij sveta omogočilo natančno razumevanje dokumenta in bo v bistvu prispevalo h krepitvi zmogljivosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

Pričakovan izid

| — | Okrepljena ureditev večjezičnosti v CTBTO in prispevek h krepitvi zmogljivosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

Okrepljena ureditev večjezičnosti v CTBTO in prispevek h krepitvi zmogljivosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

Pričakovani rezultati

| — | Prevod vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem v dva jezika CTBTO: francoščino in španščino. |
| --- | --- |

—

Prevod vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem v dva jezika CTBTO: francoščino in španščino.

Dejavnosti

Prevod zadnje različice vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem iz angleščine v dva uradna jezika CTBTO, francoščino in španščino, bo oddan zunanjim izvajalcem na podlagi stalne ureditve začasnega tehničnega sekretariata z Uradom Združenih narodov na Dunaju.

Prevod vzorčnega besedila osnutka operativnega priročnika za inšpekcijske preglede na kraju samem bi moral biti na voljo najpozneje do konca maja 2024.

Aktivnost 2: Integrirana krepitev zmogljivosti

Komponenta 1: Regionalni uvajalni tečaj za inšpekcijske preglede na kraju samem za afriško geografsko regijo

Učinek

Zagotavljanje temeljnega znanja o Pogodbi in njenih določbah o inšpekcijskih pregledih na kraju samem ter pregled dejavnosti in opreme za inšpekcijske preglede na kraju samem v okviru praktičnega usposabljanja za strokovnjake držav podpisnic v razvoju, da se poveča število kandidatov in sodelujočih v linearnem programu usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem, ki je v teku.

Ozadje

Izkazalo se je, da so regionalni uvajalni tečaji inšpekcijskih pregledov na kraju samem kot dejavnosti krepitve zmogljivosti ključni za krepitev sistema preverjanja v okviru CTBT, konkretno pri pripravi programa usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem in pri izbiri kandidatov, ki se usposabljajo za nadomestne inšpektorje za ta program iz držav podpisnic.

Podatki kažejo, da se po izvedbi regionalnega uvajalnega tečaja poveča število izbranih kandidatov iz posamezne geografske regije. Komisija je začela izvajati linearni program usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem (2022–2025), katerega cilj je vključiti usposabljanje za vse cikle usposabljanja in zagotoviti učinkovitejše usposabljanje za ohranjanje spretnosti.

Projekt je namenjen izvedbi regionalnega uvajalnega tečaja v afriški geografski regiji CTBT, da bi imeli v okviru linearnega programa usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem najširšo zastopanost udeležencev usposabljanja po geografskih regijah in spolu.

Regionalni uvajalni tečaj bo izveden marca 2024.

Regionalni uvajalni tečaj se izvaja kot osemdnevni kombinirani učni tečaj na kraju samem ter vključuje teoretično in večinoma praktično začetno usposabljanje o protokolih, opremi, tehnikah in postopkih iz določb Pogodbe glede inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Regionalni uvajalni tečaji se zaključijo s terensko vajo, s katero se potrdi učinkovitost programa usposabljanja.

Pričakovan izid

| — | Seznanitev nacionalnih tehničnih strokovnjakov in osebja iz držav podpisnic regije z ureditvijo inšpekcijskih pregledov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

Seznanitev nacionalnih tehničnih strokovnjakov in osebja iz držav podpisnic regije z ureditvijo inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

| — | Razširitev nabora strokovnjakov iz držav podpisnic regije, ki so na voljo za sodelovanje v dejavnostih, povezanih z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, in identifikacija morebitnih kandidatov za seznam nadomestnih inšpektorjev, ki ga vodi začasni tehnični sekretariat. |
| --- | --- |

—

Razširitev nabora strokovnjakov iz držav podpisnic regije, ki so na voljo za sodelovanje v dejavnostih, povezanih z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, in identifikacija morebitnih kandidatov za seznam nadomestnih inšpektorjev, ki ga vodi začasni tehnični sekretariat.

Pričakovani rezultati

| — | Številčno večja udeležba strokovnjakov iz te regije v tekočem programu linearnega usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem. |
| --- | --- |

—

Številčno večja udeležba strokovnjakov iz te regije v tekočem programu linearnega usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem.

| — | Za preverjanje se uporabi primerjalna analiza seznama nadomestnih inšpektorjev iz podatkovne zbirke inšpekcijskih pregledov na kraju samem od prvega do tretjega cikla usposabljanja s seznamom na sredini linearnega programa usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem. |
| --- | --- |

—

Za preverjanje se uporabi primerjalna analiza seznama nadomestnih inšpektorjev iz podatkovne zbirke inšpekcijskih pregledov na kraju samem od prvega do tretjega cikla usposabljanja s seznamom na sredini linearnega programa usposabljanja za inšpekcijske preglede na kraju samem.

Dejavnosti

| — | Regionalni uvajalni tečaj (RIC-26), ki se v afriški regiji izvede v začetku leta 2024. |
| --- | --- |

—

Regionalni uvajalni tečaj (RIC-26), ki se v afriški regiji izvede v začetku leta 2024.

Komponenta 2: Krepitev zmogljivosti nacionalnih podatkovnih centrov

Učinek

Okrepljena in stalna podpora sistemu preverjanja iz Pogodbe z vzpostavitvijo in izboljšanjem zmogljivosti nacionalnih podatkovnih središč držav podpisnic, zlasti v državah v razvoju, s čimer se jim omogoči, da v celoti izkoristijo podatke in proizvode, ustvarjene s sistemom preverjanja.

Ozadje

Krepitev zmogljivosti se je izkazala kot nepogrešljiv temelj sistema preverjanja v okviru CTBT. Komisija državam podpisnicam v podporo še naprej zagotavlja pomoč in sredstva za razvoj zmogljivosti za dejavno sodelovanje v sistemu preverjanja v okviru CTBT. Države v razvoju na različnih celinah so začele dostopati do podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središč, saj so ti koristni ne le za namene preverjanja, temveč tudi v civilne, znanstvene in industrijske namene. S strategijo Komisije za razvoj zmogljivosti je soglašala delovna skupina B (WGB). Ko je financiranje zagotavljala Evropska unija, je bilo znanstveno in tehnično osebje držav podpisnic deležno specializiranega usposabljanja o uporabi svežnja programske opreme NDC-in-a-box ter o CTBT, ki neposredno koristi nacionalnim organom. Tudi institucije držav v razvoju, v katerih delujejo nacionalna podatkovna središča, uporabljajo osnovno opremo za vzpostavitev ali nadaljnji razvoj svojih zmogljivosti za obdelavo podatkov.

Pričakovan izid

| — | Okrepljen sistem preverjanja v okviru CTBT ter povečana uporaba podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča s strani nacionalnih podatkovnih središč držav v razvoju. |
| --- | --- |

—

Okrepljen sistem preverjanja v okviru CTBT ter povečana uporaba podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča s strani nacionalnih podatkovnih središč držav v razvoju.

Pričakovani rezultati

| — | Zagotavljanje opreme za sistem za razvoj zmogljivosti nacionalnim podatkovnim središčem v podporo vzpostavitvi in nadaljnjemu razvoju nacionalnih zmogljivosti za dejavno sodelovanje v sistemu preverjanja, in sicer z dostopom do in analizo podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje opreme za sistem za razvoj zmogljivosti nacionalnim podatkovnim središčem v podporo vzpostavitvi in nadaljnjemu razvoju nacionalnih zmogljivosti za dejavno sodelovanje v sistemu preverjanja, in sicer z dostopom do in analizo podatkov mednarodnega opazovalnega sistema in produktov Mednarodnega podatkovnega središča.

| — | Tehnični obiski nacionalnih podatkovnih središč na kraju samem za zagotavljanje tehnične pomoči pri namestitvi in/ali vzdrževanju sistema za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Tehnični obiski nacionalnih podatkovnih središč na kraju samem za zagotavljanje tehnične pomoči pri namestitvi in/ali vzdrževanju sistema za krepitev zmogljivosti.

| — | Podpora strokovnjakom iz držav v razvoju z zagotavljanjem potrebnega ozadja in usposabljanja, da se jim olajša udeležba na delavnicah in tečajih usposabljanja, ki jih organizira CTBTO. |
| --- | --- |

—

Podpora strokovnjakom iz držav v razvoju z zagotavljanjem potrebnega ozadja in usposabljanja, da se jim olajša udeležba na delavnicah in tečajih usposabljanja, ki jih organizira CTBTO.

| — | Organizacija regionalnih delavnic in usposabljanj. |
| --- | --- |

—

Organizacija regionalnih delavnic in usposabljanj.

Dejavnosti

| — | Dve usposabljanji nacionalnih podatkovnih središč in dve regionalni delavnici |
| --- | --- |

—

Dve usposabljanji nacionalnih podatkovnih središč in dve regionalni delavnici

| — | Štirje tečaji usposabljanja o SeisComP. |
| --- | --- |

—

Štirje tečaji usposabljanja o SeisComP.

| — | Šest obiskov za spremljanje/vzdrževanje. |
| --- | --- |

—

Šest obiskov za spremljanje/vzdrževanje.

| — | Nakup šestnajstih sistemov za krepitev zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnimi strežniki z veliko spomina ter namestitvijo standardizirane programske opreme. |
| --- | --- |

—

Nakup šestnajstih sistemov za krepitev zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnimi strežniki z veliko spomina ter namestitvijo standardizirane programske opreme.

| — | Vzdrževanje sistemov za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Vzdrževanje sistemov za krepitev zmogljivosti.

Komponenta 3: Udeležba tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju na uradnih tehničnih sestankih Pripravljalne komisije CTBTO (projekt za podporo tehničnim strokovnjakom s kratico TESP)
   (1)

Učinek

Okrepljena univerzalna narava Pripravljalne komisije CTBTO ter večja vključevanje in raznolikost s povečanjem tehničnih zmogljivosti strokovnjakov v državah v razvoju, da bi pomembno prispevali k procesom oblikovanja politik CTBTO.

Ozadje

Komisija se je na svojem sedemindvajsetem zasedanju, ki je potekalo od 13. do 17. novembra 2006, strinjala z vzpostavitvijo pilotnega projekta za podporo sodelovanju tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju pri delu delovne skupine B (TESP). TESP je bil od takrat večkrat podaljšan.

Številne države v razvoju nimajo finančnih sredstev, da bi svojim strokovnjakom omogočile sodelovanje pri znanstvenem in tehničnem delu v okviru uradnih tehničnih sestankov Pripravljalne komisije CTBTO. To pomeni, da predstavniki držav v razvoju očitno sistematično premalo sodelujejo pri oblikovanju priporočil in sprejemanju odločitev glede ključnih tehničnih vprašanj, povezanih s sistemom preverjanja v okviru Pogodbe. To je še posebej problematično, saj se veliko postaj mednarodnega opazovalnega sistema v okviru Pogodbe nahaja oziroma se bo nahajalo v državah v razvoju, upravljajo pa jih oziroma jih bodo upravljale institucije teh držav. Vrh tega številne države v razvoju vzpostavljajo in nadgrajujejo svoja nacionalna podatkovna središča, da bi lahko podatkovne produkte, pridobljene s sistemom preverjanja, uporabljale ne le za preverjanje, temveč tudi v civilne in znanstvene namene.

CTBTO bo financiranje omogočilo, da izbere vsaj 12 vodilnih tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi s CTBT, in financira njihovo sodelovanje pri vprašanjih preverjanja, preučevanih na sestankih delovne skupine B, ki se srečuje dvakrat letno na sedežu CTBTO na Dunaju v Avstriji. Uravnotežena zastopanost po spolu in geografskih regijah bo ključno merilo za razmislek o izboru.

Pričakovan izid

| — | Poglobljeno znanje in spretnosti tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju o tehnologijah preverjanja CTBTO ter o tem, kako se te lahko v uporabljajo v širše civilne in znanstvene namene, kar bo nenazadnje prispevalo k dolgoročnim nacionalnim razvojnim rezultatom na ustreznih področjih. |
| --- | --- |

—

Poglobljeno znanje in spretnosti tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju o tehnologijah preverjanja CTBTO ter o tem, kako se te lahko v uporabljajo v širše civilne in znanstvene namene, kar bo nenazadnje prispevalo k dolgoročnim nacionalnim razvojnim rezultatom na ustreznih področjih.

| — | Večja uravnotežena zastopanost po spolu in geografskih regijah med strokovnjaki iz držav v razvoju, ki sodelujejo v političnih razpravah o sistemu preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

—

Večja uravnotežena zastopanost po spolu in geografskih regijah med strokovnjaki iz držav v razvoju, ki sodelujejo v političnih razpravah o sistemu preverjanja v okviru CTBT.

Pričakovani rezultati

| — | Financirana udeležba najmanj 12 tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju na dveh sejah delovne skupine B v živo na Dunaju na leto (z enakim razmerjem med moškimi in ženskami). |
| --- | --- |

—

Financirana udeležba najmanj 12 tehničnih strokovnjakov iz držav v razvoju na dveh sejah delovne skupine B v živo na Dunaju na leto (z enakim razmerjem med moškimi in ženskami).

| — | Usposabljanje strokovnjakov o znanstvenih in tehničnih vidikih tehnologij preverjanja v okviru CTBT ter civilni in znanstveni uporabi. |
| --- | --- |

—

Usposabljanje strokovnjakov o znanstvenih in tehničnih vidikih tehnologij preverjanja v okviru CTBT ter civilni in znanstveni uporabi.

Aktivnost 3: Ozaveščanje

Komponenta 1: Ozaveščanje naslednje generacije za CTBT

Učinek

Priprava nabora prihodnjih voditeljev na področju razoroževanja in neširjenja orožja s spodbujanjem medgeneracijskega dialoga, medregionalnih sinergij in medrazsežnostnih študij, kar bo sčasoma prispevalo h krepitvi zmogljivosti držav podpisnic CTBT.

Ozadje

Krepitev vloge naslednje generacije strokovnjakov, ki se lahko politično in tehnično zavzemajo za misijo CTBT ter pospešujejo vsesplošno uporabo in začetek veljavnosti Pogodbe, je horizontalna zaveza CTBTO.

CTBTO je vse od leta 2016 med prvimi v sistemu ZN na področju odpiranja svojih forumov civilni družbi in dejavnega vključevanja naslednje generacije, zlasti prek vodilnega programa skupine CTBTO za mlade. Program je ustvaril naslednjo generacijo strokovnjakov (iz več kot 125 držav) ter zagotovil edinstvene možnosti za krepitev zmogljivosti, raziskave in izobraževanje na običajno nedostopnem področju neširjenja jedrskega orožja in razoroževanja.

Komponenta bo podpirala trajnosten, nadgradljiv in dobro voden ekosistem mladinskih pobud, katerega cilj je krepitev zmogljivosti mladih na svetovni ravni z vse večjim uvidom in učinkom. Cilj je organizirati dejavnosti za krepitev zmogljivosti, prilagojene posebnim ciljnim skupinam, kot so mladi novinarji, akademiki in potencialni nosilci odločanja iz držav, ki še niso ratificirale CTBT oziroma podpisale CTBT. S tem pristopom se bo med naslednjo generacijo strokovnjakov iz različnih okolij povečala ozaveščenost in spodbudilo informiranjo zavzemanje za CTBT, sčasoma pa podprla vsesplošna uporaba in začetek veljavnosti Pogodbe.

Pričakovan izid

| — | Vzpostavljena nova skupina opolnomočenih in angažiranih mladih strokovnjakov z dobrim znanjem o jedrski razorožitvi in CTBT ter njeni vsesplošni uporabi in začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

—

Vzpostavljena nova skupina opolnomočenih in angažiranih mladih strokovnjakov z dobrim znanjem o jedrski razorožitvi in CTBT ter njeni vsesplošni uporabi in začetku veljavnosti.

| — | Razširjena in diverzificirana (po regijah in po profilih) mreža mladih strokovnjakov, ki podpirajo vsesplošno uporabo in začetek veljavnosti Pogodbe, pa tudi prispevanje k izboljšanju mednarodne prepoznavnosti CTBT. |
| --- | --- |

—

Razširjena in diverzificirana (po regijah in po profilih) mreža mladih strokovnjakov, ki podpirajo vsesplošno uporabo in začetek veljavnosti Pogodbe, pa tudi prispevanje k izboljšanju mednarodne prepoznavnosti CTBT.

| — | Večja prisotnost tem, povezanih s CTBT, v družbenih medijih. |
| --- | --- |

—

Večja prisotnost tem, povezanih s CTBT, v družbenih medijih.

Pričakovani rezultati

| — | Serija predavanj z vodilnimi strokovnjaki za komuniciranje. |
| --- | --- |

—

Serija predavanj z vodilnimi strokovnjaki za komuniciranje.

| — | Krepitev zmogljivosti naslednje generacije novinarjev na področju jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja, da se jim zagotovi celovita vizija CTBT in njene vloge na področju mednarodnega miru in varnosti. |
| --- | --- |

—

Krepitev zmogljivosti naslednje generacije novinarjev na področju jedrskega razoroževanja in neširjenja jedrskega orožja, da se jim zagotovi celovita vizija CTBT in njene vloge na področju mednarodnega miru in varnosti.

| — | Znanstveno-tehnološka konferenca ter simpozij znanstvene diplomacije diplomantov akademije za državljansko novinarstvo (Citizen Journalism Academy), da se poveča prepoznavnost Pogodbe med mladimi. |
| --- | --- |

—

Znanstveno-tehnološka konferenca ter simpozij znanstvene diplomacije diplomantov akademije za državljansko novinarstvo (Citizen Journalism Academy), da se poveča prepoznavnost Pogodbe med mladimi.

| — | Medijski produkti in produkti za ozaveščanje o CTBT, ki jih na spletu pripravijo in objavijo člani skupine CTBTO za mlade. |
| --- | --- |

—

Medijski produkti in produkti za ozaveščanje o CTBT, ki jih na spletu pripravijo in objavijo člani skupine CTBTO za mlade.

Dejavnosti

| — | Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na simpoziju znanstvene diplomacije v letih 2024 in 2026. |
| --- | --- |

—

Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na simpoziju znanstvene diplomacije v letih 2024 in 2026.

| — | Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na znanstveno-tehnološki konferenci leta 2025. |
| --- | --- |

—

Udeležba članov skupine CTBTO za mlade na znanstveno-tehnološki konferenci leta 2025.

| — | Akademija za državljansko novinarstvo. |
| --- | --- |

—

Akademija za državljansko novinarstvo.

| — | Akademija za državljansko novinarstvo bo okrepila spretnosti članov skupine za mlade na področju komunikacije in družbenih medijev. Strokovnjaki za usposabljanja o družbenih medijih bodo za skupine CTBTO za mlade vodili praktične delavnice in mentorstvo, na katerih jih bodo učili o tem, kako: |
| --- | --- |

—

Akademija za državljansko novinarstvo bo okrepila spretnosti članov skupine za mlade na področju komunikacije in družbenih medijev. Strokovnjaki za usposabljanja o družbenih medijih bodo za skupine CTBTO za mlade vodili praktične delavnice in mentorstvo, na katerih jih bodo učili o tem, kako:

| — | izpeljati učinkovite razgovore z različnimi deležniki (diplomati, tehničnimi strokovnjaki in drugimi mladimi) – kako se pripraviti, raziskovati in zastavljati ustrezna vprašanja, |
| --- | --- |

—

izpeljati učinkovite razgovore z različnimi deležniki (diplomati, tehničnimi strokovnjaki in drugimi mladimi) – kako se pripraviti, raziskovati in zastavljati ustrezna vprašanja,

| — | razvijati profesionalne produkte za objavo na Facebooku, Twitterju, YouTubu in drugih družbenih medijih, z uporabo spletnega orodja Canva in drugih mobilnih novinarskih tehnik za snemanje avdioposnetkov in ustvarjanje učinkovitih vizualnih podob, |
| --- | --- |

—

razvijati profesionalne produkte za objavo na Facebooku, Twitterju, YouTubu in drugih družbenih medijih, z uporabo spletnega orodja Canva in drugih mobilnih novinarskih tehnik za snemanje avdioposnetkov in ustvarjanje učinkovitih vizualnih podob,

| — | izvesti uspešne dogodke za ozaveščanje, |
| --- | --- |

—

izvesti uspešne dogodke za ozaveščanje,

| — | optimizirati uporabo družbenih medijev za učinkovito sporočanje. |
| --- | --- |

—

optimizirati uporabo družbenih medijev za učinkovito sporočanje.

Komponenta 2: Program mentorstva CTBTO

Učinek

Sestavljen nabor talentov z 12 kandidatkami na začetku poklicne poti za delovna mesta na področju neširjenja jedrskega orožja in jedrskega razoroževanja, da bi države podpisnice CTBT razvile zmogljivosti za izpolnjevanje svojih dolžnosti v okviru CTBT v zvezi s preverjanjem in da bi se jim omogočilo v celoti izkoristiti sodelovanje v sistemu CTBT.

Ozadje

CTBTO je ob robu praznovanja obletnice CTBT ter načrtovanega simpozija o znanosti in diplomaciji leta 2022 zagnala prilagojen program mentorstva za 12 žensk na začetku poklicne poti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. CTBTO je namenjena povezovanju žensk na začetku poklicne poti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike s tehničnimi strokovnjaki začasnega tehničnega sekretariata. Mentorstvo daje ženskam priložnost za mreženje, krepitev želenega nabora spretnosti ter večjega uvida v svoje osebne in poklicne cilje. Mentorstvo je priložnost za vse vpletene – mentorje in mentoriranke –, da se učijo in nadgrajujejo svoje spretnosti. Pripravljalna komisija CTBTO priznava, da imajo moški kljub vsemu pomembno vlogo pri doseganju enake zastopanosti spolov in odpravljanju obstoječih neenakosti. Mentorji začasnega tehničnega sekretariata so zato tako ženske kot moški.

Ta virtualni program mentorstva za vse ženske na začetku poklicne poti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (prednost imajo kandidatke iz Afrike, Latinske Amerike in Karibov, Bližnjega vzhoda in južne Azije, jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljnega vzhoda) je ena od pobud CTBTO, namenjena oblikovanju nabora talentov, ki podpira enakost spolov, raznolikost in opolnomočenje naslednje generacije.

Pilotna različica programa mentorstva iz leta 2022 je mentorirankam med drugim omogočila udeležbo na individualnih mentorskih srečanjih in mesečnih tematskih seminarjih, ki so jih spremljale delavnice za utrjevanje spretnosti ter srečanja o ozaveščanju o poslanstvu in dejavnostih CTBTO. Eden izmed ciljev je bil tudi zasnovati raziskovalne članke, da bi bili predstavljeni na znanstveno-tehnološki konferenci, ki je potekala med 19. in 23. junijem 2023. Mentoriranke so lahko sodelovale tudi na simpoziju o znanosti in diplomaciji leta 2022.

Z drugo pobudo, razvito v okviru tega programa, bi mentorirankam zagotovili napredno priložnost za njihove poklicne poti. Stalna misija je eno od mentorirank predlagala za sodelovanje pri dejavnostih krepitve zmogljivosti CTBTO za usposabljanje nadomestnih inšpektorjev in inšpektoric v naslednjih ciklih mentorskega programa, saj CTBTO namerava status opazovalke podeliti mentorirankam v drugih dejavnostih krepitve zmogljivosti CTBTO.

CTBTO pričakuje, da bodo te ženske po formalnem uvajalnem programu postale del nabora talentov za konkurenčne in visokokakovostne kandidate in kandidatke za prihodnja tehnična delovna mesta v sekretariatu.

Koristi za mentorje:

| — | izmenjava izkušenj in znanja, |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj in znanja,

| — | uporaba spretnosti v praksi in krepitev teh spretnosti, |
| --- | --- |

—

uporaba spretnosti v praksi in krepitev teh spretnosti,

| — | poklicno in osebno učenje ter rast, |
| --- | --- |

—

poklicno in osebno učenje ter rast,

| — | stik z različnimi pogledi in učenje iz izkušenj drugih, |
| --- | --- |

—

stik z različnimi pogledi in učenje iz izkušenj drugih,

| — | navezava novih stikov znotraj široke mreže strokovnjakov, |
| --- | --- |

—

navezava novih stikov znotraj široke mreže strokovnjakov,

| — | prispevanje k spodbudnemu delovnemu okolju v CTBTO in zunaj nje, |
| --- | --- |

—

prispevanje k spodbudnemu delovnemu okolju v CTBTO in zunaj nje,

| — | zadovoljstvo zaradi prispevanja k razvoju in uspehu drugih ter dejstva, da lahko resnično nekaj doprinesejo življenju teh mentorirank. |
| --- | --- |

—

zadovoljstvo zaradi prispevanja k razvoju in uspehu drugih ter dejstva, da lahko resnično nekaj doprinesejo življenju teh mentorirank.

Ugodnosti za mentoriranke:

| — | izmenjava izkušenj, učenje in prilagojeno strokovno usmerjanje, ki ga prejmejo, |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj, učenje in prilagojeno strokovno usmerjanje, ki ga prejmejo,

| — | krepitev zaupanja, razvoj spretnosti ter krepitev kompetenc, |
| --- | --- |

—

krepitev zaupanja, razvoj spretnosti ter krepitev kompetenc,

| — | večja motivacija, |
| --- | --- |

—

večja motivacija,

| — | razvoj strategij za obravnavanje poklicnih potreb v varnem in podpornem prostoru, |
| --- | --- |

—

razvoj strategij za obravnavanje poklicnih potreb v varnem in podpornem prostoru,

| — | poklicno in osebno učenje ter rast, |
| --- | --- |

—

poklicno in osebno učenje ter rast,

| — | stik z različnimi pogledi in učenje iz izkušenj drugih, |
| --- | --- |

—

stik z različnimi pogledi in učenje iz izkušenj drugih,

| — | spodbujanje večje samoučinkovitosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje večje samoučinkovitosti,

| — | navezava novih stikov znotraj široke mreže strokovnjakov. |
| --- | --- |

—

navezava novih stikov znotraj široke mreže strokovnjakov.

| — | Koristi za Komisijo in države: |
| --- | --- |

—

Koristi za Komisijo in države:

| — | lažja izmenjava informacij o poklicnih možnostih in ustreznih dogodkih ter spodbujanje – z namensko podporo – vložitev prijav ciljnega občinstva za prosta delovna mesta, |
| --- | --- |

—

lažja izmenjava informacij o poklicnih možnostih in ustreznih dogodkih ter spodbujanje – z namensko podporo – vložitev prijav ciljnega občinstva za prosta delovna mesta,

| — | oblikovanje nabora potencialnih tehničnih strokovnjakinj, ki prispevajo k Organizaciji, |
| --- | --- |

—

oblikovanje nabora potencialnih tehničnih strokovnjakinj, ki prispevajo k Organizaciji,

| — | zagotavljanje, da imajo lahko posameznice na začetku poklicne poti dostop do pomembnih delovnih izkušenj, zaradi katerih lahko prispevajo k poslanstvu mednarodnih organizacij, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da imajo lahko posameznice na začetku poklicne poti dostop do pomembnih delovnih izkušenj, zaradi katerih lahko prispevajo k poslanstvu mednarodnih organizacij,

| — | krepitev spodbudnega delovnega okolja v CTBTO in zunaj nje. |
| --- | --- |

—

krepitev spodbudnega delovnega okolja v CTBTO in zunaj nje.

Pričakovan izid

| — | Nabor potencialnih usposobljenih kandidatk za delovna mesta na začetku poklicne poti na področju neširjenja jedrskega orožja in jedrskega razoroževanja. |
| --- | --- |

—

Nabor potencialnih usposobljenih kandidatk za delovna mesta na začetku poklicne poti na področju neširjenja jedrskega orožja in jedrskega razoroževanja.

| — | Podpora ženskam na začetku poklicne poti, ki se zanimajo za CTBT. |
| --- | --- |

—

Podpora ženskam na začetku poklicne poti, ki se zanimajo za CTBT.

| — | Ozaveščanje o sistemu preverjanja v okviru CTBT. |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje o sistemu preverjanja v okviru CTBT.

| — | Identifikacija žensk, ki so tehnične strokovnjakinje, in sodelovanje z njimi. |
| --- | --- |

—

Identifikacija žensk, ki so tehnične strokovnjakinje, in sodelovanje z njimi.

| — | Povečan nabor talentov strokovnjakinj (tudi iz nacionalnih podatkovnih središč), ki bi se lahko prijavile na mesta v okviru rednega procesa zaposlovanja. |
| --- | --- |

—

Povečan nabor talentov strokovnjakinj (tudi iz nacionalnih podatkovnih središč), ki bi se lahko prijavile na mesta v okviru rednega procesa zaposlovanja.

| — | Boljše poročanje delovni skupini B (WGB) o horizontalnih vprašanjih, ki zajemajo premajhno zastopanost žensk pri dejavnostih, s katerimi se ukvarja delovna skupina B. |
| --- | --- |

—

Boljše poročanje delovni skupini B (WGB) o horizontalnih vprašanjih, ki zajemajo premajhno zastopanost žensk pri dejavnostih, s katerimi se ukvarja delovna skupina B.

Pričakovani rezultati

| — | Identifikacija, razvoj in podpora drugi skupini 12 žensk s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike iz premalo zastopanih geografskih regij, ki bi lahko z boljšim razumevanjem CTBT in njenega sistema preverjanja postale kandidatke za sodelovanje pri dogodkih, ki jih organizira CTBTO, ali položajih v CTBTO. |
| --- | --- |

—

Identifikacija, razvoj in podpora drugi skupini 12 žensk s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike iz premalo zastopanih geografskih regij, ki bi lahko z boljšim razumevanjem CTBT in njenega sistema preverjanja postale kandidatke za sodelovanje pri dogodkih, ki jih organizira CTBTO, ali položajih v CTBTO.

| — | Vabilo na potovanje na Dunaj in sodelovanje v programu spremljanja na delovnem mestu v okviru CTBTO, da bi ob koncu programa mentorstva bolje razumele delovanje sekretariata. Mentoriranke bodo predstavile svoj napredek, pridobljen v času programa mentorstva. |
| --- | --- |

—

Vabilo na potovanje na Dunaj in sodelovanje v programu spremljanja na delovnem mestu v okviru CTBTO, da bi ob koncu programa mentorstva bolje razumele delovanje sekretariata. Mentoriranke bodo predstavile svoj napredek, pridobljen v času programa mentorstva.

| — | Izraba platforme LinkedIn kot prostora, ki spodbuja in omogoča lažje povezovanje med mentorirankami in mentorji, pa tudi redno obveščanje o poklicnih možnostih in dejavnostih v okviru CTBTO. |
| --- | --- |

—

Izraba platforme LinkedIn kot prostora, ki spodbuja in omogoča lažje povezovanje med mentorirankami in mentorji, pa tudi redno obveščanje o poklicnih možnostih in dejavnostih v okviru CTBTO.

Dejavnosti

| — | Karierna delavnica (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti). |
| --- | --- |

—

Karierna delavnica (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti).

| — | Delavnica komuniciranja (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti). |
| --- | --- |

—

Delavnica komuniciranja (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti).

| — | Delavnica Mednarodnega podatkovnega centra (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti). |
| --- | --- |

—

Delavnica Mednarodnega podatkovnega centra (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti).

| — | Delavnica mednarodnega opazovalnega sistema (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti). |
| --- | --- |

—

Delavnica mednarodnega opazovalnega sistema (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti).

| — | Delavnica o inšpekcijskih pregledih na kraju samem (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti). |
| --- | --- |

—

Delavnica o inšpekcijskih pregledih na kraju samem (virtualna) s tremi vajami (utrjevanje spretnosti).

| — | Program sledenja na delovnem mestu v živo za mentoriranke. |
| --- | --- |

—

Program sledenja na delovnem mestu v živo za mentoriranke.

---

(1)  Predlagana je sprememba kratice v TESP [„projekt za podporo tehničnim strokovnjakom“], saj projekt po 16 letih obstoja ni več „pilotni“.

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/140

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/2065

z dne 25. septembra 2023

o spremembi Sklepa (SZVP) 2021/710 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 29. aprila 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/710 (1), s katerim je Svena KOOPMANSA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2025. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 29. aprila 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/710 (1), s katerim je Svena KOOPMANSA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2025.

| (2) | Z namenom doseganja cilja politike iz Sklepa (SZVP) 2021/710, da se prizadeva za pravičen, trajen in celovit mir, ki bi ga bilo treba doseči na podlagi dvodržavne rešitve, in glede na okrepljena prizadevanja v sodelovanju z regionalnimi partnerji za dosego tega cilja bi bilo treba v ekipo PPEU zaposliti dodatno osebje. Referenčni finančni znesek bi bilo zato treba ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(2)

Z namenom doseganja cilja politike iz Sklepa (SZVP) 2021/710, da se prizadeva za pravičen, trajen in celovit mir, ki bi ga bilo treba doseči na podlagi dvodržavne rešitve, in glede na okrepljena prizadevanja v sodelovanju z regionalnimi partnerji za dosego tega cilja bi bilo treba v ekipo PPEU zaposliti dodatno osebje. Referenčni finančni znesek bi bilo zato treba ustrezno prilagoditi.

| (3) | PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 5(1) Sklepa (SZVP) 2021/710 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2023 do 28. februarja 2025 znaša 289 782,33 EUR.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Svet

predsednik

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/710 z dne 29. aprila 2021 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (UL L 147, 30.4.2021, str. 12).

1

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/141

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/2066

z dne 25. septembra 2023

o spremembi Sklepa (SZVP) 2023/1599 o pobudi Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 29. junija 2023 odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno partnerstvo na področju varnosti in obrambe z zahodnoafriškimi državami Gvinejskega zaliva. Ta koncept temelji na celostnem pristopu k partnerstvu na področju varnosti in obrambe z Beninom, Slonokoščeno obalo, Gano in Togom, vključno z ustanovitvijo misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), in sicer pobude Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva (v nadaljnjem besedilu: pobuda), ki jo dopolnjuje napotitev vojaških svetovalcev v delegacije Unije, v povezavi z ukrepi pomoči v okviru evropskega mirovnega instrumenta za zagotavljanje vojaške opreme in v sinergiji s projekti, povezanimi z varnostjo. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 29. junija 2023 odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno partnerstvo na področju varnosti in obrambe z zahodnoafriškimi državami Gvinejskega zaliva. Ta koncept temelji na celostnem pristopu k partnerstvu na področju varnosti in obrambe z Beninom, Slonokoščeno obalo, Gano in Togom, vključno z ustanovitvijo misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), in sicer pobude Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva (v nadaljnjem besedilu: pobuda), ki jo dopolnjuje napotitev vojaških svetovalcev v delegacije Unije, v povezavi z ukrepi pomoči v okviru evropskega mirovnega instrumenta za zagotavljanje vojaške opreme in v sinergiji s projekti, povezanimi z varnostjo.

| (2) | Svet je 3. avgusta 2023 na podlagi povabil Benina in Gane sprejel Sklep (SZVP) 2023/1599 (1), s katerim je bila vzpostavljena pobuda v teh državah. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 3. avgusta 2023 na podlagi povabil Benina in Gane sprejel Sklep (SZVP) 2023/1599 (1), s katerim je bila vzpostavljena pobuda v teh državah.

| (3) | Predsednik vlade Republike Togo je v pismu z dne 17. julija 2023 pozval Unijo, naj na njeno ozemlje napoti pobudo. |
| --- | --- |

(3)

Predsednik vlade Republike Togo je v pismu z dne 17. julija 2023 pozval Unijo, naj na njeno ozemlje napoti pobudo.

| (4) | Predsednik vlade Republike Slonokoščena obala je v pismu z dne 20. julija 2023 pozval Unijo, naj na njeno ozemlje napoti pobudo. |
| --- | --- |

(4)

Predsednik vlade Republike Slonokoščena obala je v pismu z dne 20. julija 2023 pozval Unijo, naj na njeno ozemlje napoti pobudo.

| (5) | Zato bi bilo treba pobudo vzpostaviti tudi v Slonokoščeni obali in Togu. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba pobudo vzpostaviti tudi v Slonokoščeni obali in Togu.

| (6) | Sklep (SZVP) 2023/1599 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Sklep (SZVP) 2023/1599 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1 Sklepa (SZVP) 2023/1599 se nadomesti z naslednjim:

“Člen 1

Ustanovitev

1.   Unija vodi misijo v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), katere strateški cilj je zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva, v katerih je ta misija ustanovljena, pomagati pri razvoju ustreznih zmogljivosti v sklopu njihovih varnostnih in obrambnih sil, da bi obvladovale pritisk, ki ga izvajajo teroristične oborožene skupine, in se nanj odzivale.

2.   Misija iz odstavka 1 se imenuje ‚Pobuda Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva‘ (v nadaljnjem besedilu: pobuda).

3.   Pobuda se ustanovi v Beninu, Slonokoščeni obali, Gani in Togu.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 16. avgusta 2023.

V Bruslju, 25. septembra 2023

Za Svet

predsednik

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2023/1599 z dne 3. avgusta 2023 o pobudi Evropske unije na področju varnosti in obrambe v podporo zahodnoafriškim državam Gvinejskega zaliva (UL L 196, 4.8.2023, str. 25).

1

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/143

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/2067

z dne 26. septembra 2023

o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z ovčjimi in kozjimi kozami v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6575)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 259(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ovčje in kozje koze so nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene koze in ovce ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Ovčje in kozje koze so nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene koze in ovce ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | V primeru izbruha ovčjih in kozjih koz pri kozah ali ovcah obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni v druge obrate s kozami in ovcami. |
| --- | --- |

(2)

V primeru izbruha ovčjih in kozjih koz pri kozah ali ovcah obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni v druge obrate s kozami in ovcami.

| (3) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti člena 21 in 22 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določata vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha bolezni kategorije A, vključno z ovčjimi in kozjimi kozami, in nekatere ukrepe, ki jih je treba na tem območju izvajati. Poleg tega člen 21(1) navedene delegirane uredbe določa, da območje z omejitvami zajema zaščitno območje, ogroženo območje in po potrebi dodatna območja z omejitvami okoli zaščitnih in ogroženih območij ali ob njih. |
| --- | --- |

(3)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti člena 21 in 22 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določata vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha bolezni kategorije A, vključno z ovčjimi in kozjimi kozami, in nekatere ukrepe, ki jih je treba na tem območju izvajati. Poleg tega člen 21(1) navedene delegirane uredbe določa, da območje z omejitvami zajema zaščitno območje, ogroženo območje in po potrebi dodatna območja z omejitvami okoli zaščitnih in ogroženih območij ali ob njih.

| (4) | Bolgarija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede ovčjih in kozjih koz na svojem ozemlju po izbruhu navedene bolezni pri kozah in ovcah v okraju Burgas, potrjenem 16. septembra 2023, ter v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 vzpostavila območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženi območji, na katerih se izvajajo splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687, in dodatno območje z omejitvami, na katerem se tudi izvajajo nekateri ukrepi za obvladovanje, da se prepreči nadaljnje širjenje navedene bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Bolgarija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede ovčjih in kozjih koz na svojem ozemlju po izbruhu navedene bolezni pri kozah in ovcah v okraju Burgas, potrjenem 16. septembra 2023, ter v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 vzpostavila območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženi območji, na katerih se izvajajo splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687, in dodatno območje z omejitvami, na katerem se tudi izvajajo nekateri ukrepi za obvladovanje, da se prepreči nadaljnje širjenje navedene bolezni.

| (5) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo hitro opredeliti območje z omejitvami za ovčje in kozje koze, ki zajema zaščitno območje in ogroženi območji, in dodatno območje z omejitvami v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo hitro opredeliti območje z omejitvami za ovčje in kozje koze, ki zajema zaščitno območje in ogroženi območji, in dodatno območje z omejitvami v navedeni državi članici.

| (6) | Zato bi bilo treba območja, določena kot zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami v Bolgariji, navesti v Prilogi k temu sklepu in določiti trajanje navedene regionalizacije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba območja, določena kot zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami v Bolgariji, navesti v Prilogi k temu sklepu in določiti trajanje navedene regionalizacije.

| (7) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem ovčjih in kozjih koz ter potrebo po preprečevanju širjenja bolezni iz prizadetega obrata v Bolgariji v druge dele navedene države članice ali druge države članice je primerno, da se ukrepi iz tega izvedbenega sklepa začnejo uporabljati čim prej. |
| --- | --- |

(7)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem ovčjih in kozjih koz ter potrebo po preprečevanju širjenja bolezni iz prizadetega obrata v Bolgariji v druge dele navedene države članice ali druge države članice je primerno, da se ukrepi iz tega izvedbenega sklepa začnejo uporabljati čim prej.

| (8) | Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami v Bolgariji in jih uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve navedenih območij. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami v Bolgariji in jih uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve navedenih območij.

| (9) | Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Bolgarija zagotovi, da:

| (a) | njen pristojni organ v skladu s členom 21 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in pod pogoji iz navedenega člena takoj vzpostavi območja z omejitvami, ki zajemajo zaščitno območje in ogroženi območji, in dodatno območje z omejitvami; |
| --- | --- |

(a)

njen pristojni organ v skladu s členom 21 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in pod pogoji iz navedenega člena takoj vzpostavi območja z omejitvami, ki zajemajo zaščitno območje in ogroženi območji, in dodatno območje z omejitvami;

| (b) | zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami iz točke (a) zajemajo vsaj območja iz Priloge k temu sklepu; |
| --- | --- |

(b)

zaščitno območje, ogroženi območji in dodatno območje z omejitvami iz točke (a) zajemajo vsaj območja iz Priloge k temu sklepu;

| (c) | se ukrepi na vsakem območju z omejitvami uporabljajo vsaj do datumov iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(c)

se ukrepi na vsakem območju z omejitvami uporabljajo vsaj do datumov iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

1.   Premiki ovc in koz z dodatnega območja z omejitvami v namembni kraj zunaj navedenega dodatnega območja z omejitvami se dovolijo le, če jih odobri pristojni organ in če izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Premike ovc in koz, ki se gojijo na dodatnem območju z omejitvami, v namembni kraj zunaj navedenega dodatnega območja z omejitvami, lahko pristojni organ odobri, kadar so namenjeni neposredno v klavnico na ozemlju Bolgarije za takojšnji zakol.

3.   Prevozna sredstva, ki se uporabljajo za premike ovc in koz z dodatnega območja z omejitvami, določene v odstavku 2:

| (a) | izpolnjujejo zahteve za prevozna sredstva iz člena 24(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve za prevozna sredstva iz člena 24(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687;

| (b) | se očistijo in razkužijo pred vsakim prevozom živali pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(b)

se očistijo in razkužijo pred vsakim prevozom živali pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa;

| (c) | se očistijo in razkužijo v skladu z zahtevami za prevozna sredstva iz člena 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(c)

se očistijo in razkužijo v skladu z zahtevami za prevozna sredstva iz člena 24(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 pod kontrolo ali nadzorom pristojnega organa;

| (d) | prevažajo samo ovce in koze z enakim zdravstvenim statusom, ki se gojijo v istem obratu; |
| --- | --- |

(d)

prevažajo samo ovce in koze z enakim zdravstvenim statusom, ki se gojijo v istem obratu;

| (e) | zapečati pristojni organ v obratu izvora po natovarjanju živali in odpečati pristojni organ v namembni klavnici. |
| --- | --- |

(e)

zapečati pristojni organ v obratu izvora po natovarjanju živali in odpečati pristojni organ v namembni klavnici.

4.   Pristojni organ klinično pregleda ovce in koze za prevoz 24 ur ali manj pred datumom prevoza.

Člen 3

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2023.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 26. septembra 2023

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

3

---

PRILOGA

A.   Zaščitno območje in ogroženi območji, vzpostavljena okoli potrjenih izbruhov

| Regija in referenčna številka ADIS za izbruh | Območja iz člena 1, vzpostavljena kot zaščitno območje in ogroženi območji, ki so del območij z omejitvami v Bolgariji | Datum trajanja vzpostavitve |
| --- | --- | --- |
| Okraj Burgas


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Zaščitno območje:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 10.10.2023 |
| Ogroženo območje:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 19.10.2023 |
| Ogroženo območje:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 11.10.2023 – 19.10.2023 |

Regija in referenčna številka ADIS za izbruh

Območja iz člena 1, vzpostavljena kot zaščitno območje in ogroženi območji, ki so del območij z omejitvami v Bolgariji

Datum trajanja vzpostavitve

Okraj Burgas

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Zaščitno območje:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

10.10.2023

Ogroženo območje:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

19.10.2023

Ogroženo območje:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

11.10.2023 – 19.10.2023

B.   Dodatno območje z omejitvami

| Regija | Območja iz člena 1, vzpostavljena kot dodatno območje z omejitvami v Bolgariji | Datum trajanja vzpostavitve |
| --- | --- | --- |
| Okraji Burgas, Haskovo in Jambol | Dodatno območje z omejitvami, ki zajema naslednja območja:
  v okraju Burgas naslednje občine:






  — | Malko Tarnovo |

Regija

Območja iz člena 1, vzpostavljena kot dodatno območje z omejitvami v Bolgariji

Datum trajanja vzpostavitve

Okraji Burgas, Haskovo in Jambol

Dodatno območje z omejitvami, ki zajema naslednja območja:

v okraju Burgas naslednje občine:

—

Malko Tarnovo

| — | Sredec |
| --- | --- |

—

Sredec

| — | Carevo |
| --- | --- |

—

Carevo

v okraju Haskovo naslednje občine:

| — | Svilengrad |
| --- | --- |

—

Svilengrad

| — | Topolovgrad |
| --- | --- |

—

Topolovgrad

v okraju Jambol naslednje občine:

| — | Boljarovo |
| --- | --- |

—

Boljarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

30.11.2023

---

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/147

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2023/2068

z dne 12. septembra 2023

o spremembi Sklepa (EU) 2022/2278 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

Izvršilni odbor Evropske centralne banke je –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/2332 z dne 4. decembra 2015 o postopkovnem okviru za odobritev obsega izdaje eurokovancev (ECB/2015/43) (1) in zlasti člena 3(7) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2023, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, v Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) odobrila skupni obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2023. |
| --- | --- |

(2)

ECB je na podlagi ocen povpraševanja po eurokovancih v letu 2023, ki so ji jih predložile države članice, katerih valuta je euro, v Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) odobrila skupni obseg eurokovancev, namenjenih za obtok, in zbirateljskih eurokovancev, ki niso namenjeni za obtok, za leto 2023.

| (3) | V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) morajo države članice, katerih valuta je euro, obvestiti ECB, če je verjetno, da bo dejansko povpraševanje po eurokovancih preseglo odobreni obseg izdaje kovancev v posameznem koledarskem letu, in zahtevati izredno odobritev dodatnega obsega izdaje kovancev v tem koledarskem letu, če se povečano povpraševanje po kovancih nadaljuje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) morajo države članice, katerih valuta je euro, obvestiti ECB, če je verjetno, da bo dejansko povpraševanje po eurokovancih preseglo odobreni obseg izdaje kovancev v posameznem koledarskem letu, in zahtevati izredno odobritev dodatnega obsega izdaje kovancev v tem koledarskem letu, če se povečano povpraševanje po kovancih nadaljuje.

| (4) | ECB je 31. julija 2023 prejela zahtevo centralne banke Oesterreichische Nationalbank v imenu Avstrije za povečanje obsega tečajnih eurokovancev, ki jih lahko Avstrija izda v letu 2023, za dodatnih 35,00 milijona EUR z 81,00 milijona EUR na 116,00 milijona EUR. Skupni obseg izdaje eurokovancev za Avstrijo v letu 2023 se bo tako povečal na 291,51 milijona EUR, od tega 116,00 milijona EUR v tečajnih kovancih in 175,51 milijona EUR v zbirateljskih kovancih. Zahteva je bila vložena kot odziv na večje povpraševanje po eurokovancih v gotovinsko intenzivnih sektorjih, zlasti po eurokovancih višje vrednosti, skupaj z izrednim povpraševanjem grosističnih bank, ki poslujejo v Avstriji, po eurokovancih in povečanim čezmejnim povpraševanjem po kovancih iz sosednjih držav. |
| --- | --- |

(4)

ECB je 31. julija 2023 prejela zahtevo centralne banke Oesterreichische Nationalbank v imenu Avstrije za povečanje obsega tečajnih eurokovancev, ki jih lahko Avstrija izda v letu 2023, za dodatnih 35,00 milijona EUR z 81,00 milijona EUR na 116,00 milijona EUR. Skupni obseg izdaje eurokovancev za Avstrijo v letu 2023 se bo tako povečal na 291,51 milijona EUR, od tega 116,00 milijona EUR v tečajnih kovancih in 175,51 milijona EUR v zbirateljskih kovancih. Zahteva je bila vložena kot odziv na večje povpraševanje po eurokovancih v gotovinsko intenzivnih sektorjih, zlasti po eurokovancih višje vrednosti, skupaj z izrednim povpraševanjem grosističnih bank, ki poslujejo v Avstriji, po eurokovancih in povečanim čezmejnim povpraševanjem po kovancih iz sosednjih držav.

| (5) | V skladu s členom 3(7) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora Izvršilni odbor sprejeti posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev, če izredne zahteve ni treba spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3(7) Sklepa (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) mora Izvršilni odbor sprejeti posamično odločitev o izredni zahtevi za odobritev, če izredne zahteve ni treba spremeniti.

| (6) | Zato je treba Sklep (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba Sklep (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Tabela v členu 2 Sklepa (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) se spremeni:

| (1) | vrstica v zvezi z Avstrijo se nadomesti z naslednjim:








  „Avstrija | 116,00 | 175,51 | 291,51 “; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

vrstica v zvezi z Avstrijo se nadomesti z naslednjim:

„Avstrija

116,00

175,51

291,51 “;

| (2) | vrstica „Skupaj“ se nadomesti z naslednjim:








  „Skupaj | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 “. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

vrstica „Skupaj“ se nadomesti z naslednjim:

„Skupaj

2 135,94

496,18

2 632,12 “.

Člen 2

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.

Člen 3

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 12. septembra 2023

Za Svet ECB

predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 328, 12.12.2015, str. 123.

1

(2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2022/2278 z dne 8. novembra 2022 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2023 (ECB/2022/40) (UL L 300, 21.11.2022, str. 46).

2

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 27.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 238/149

---

SKLEP št. 2022/01 REGIONALNEGA USMERJEVALNEGA ODBORA PROMETNE SKUPNOSTI

z dne 15. novembra 2022

o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/2069]

REGIONALNI USMERJEVALNI ODBOR PROMETNE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti in zlasti člena 20(3), točka (a), navedene pogodbe –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 20(3), točka (a), Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: TCT) regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti zaradi sprejetja novih pravno zavezujočih aktov Evropske unije med drugim sprejme sklepe o spremembi Priloge I k TCT, da bi navedene akte vključil v TCT. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 20(3), točka (a), Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: TCT) regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti zaradi sprejetja novih pravno zavezujočih aktov Evropske unije med drugim sprejme sklepe o spremembi Priloge I k TCT, da bi navedene akte vključil v TCT.

| (2) | Priloga I je bila od podpisa TCT enkrat že posodobljena, in sicer 28. junija 2021 (1). Od njene posodobitve je bilo na področjih, ki jih pokriva TCT, sprejetih precej novih pravnih aktov Evropske unije, medtem ko so bili nekateri razveljavljeni. Zato bi bilo treba Prilogo I revidirati, da bodo v njej upoštevane te spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I je bila od podpisa TCT enkrat že posodobljena, in sicer 28. junija 2021 (1). Od njene posodobitve je bilo na področjih, ki jih pokriva TCT, sprejetih precej novih pravnih aktov Evropske unije, medtem ko so bili nekateri razveljavljeni. Zato bi bilo treba Prilogo I revidirati, da bodo v njej upoštevane te spremembe.

| (3) | Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je primerno nadomestiti Prilogo I k TCT z besedilom Priloge k temu sklepu. Dodati je treba, da se Priloga I.1, vključno z informativnimi zemljevidi širitve TEN-T na osrednje in celovito omrežje Zahodnega Balkana, bistveno ne spreminja – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je primerno nadomestiti Prilogo I k TCT z besedilom Priloge k temu sklepu. Dodati je treba, da se Priloga I.1, vključno z informativnimi zemljevidi širitve TEN-T na osrednje in celovito omrežje Zahodnega Balkana, bistveno ne spreminja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k TCT se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan podpisa.

V Bruslju, 15. novembra 2022.

Za regionalni usmerjevalni odbor

predsednica

Emina MUJEVIĆ KARA

---

(1)  Sklep št. 2021/05 regionalnega usmerjevalnega odbora prometne skupnosti o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA I

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA SEKTOR PROMETA, IN POVEZANE ZADEVE

„PRILOGA I.1

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PROMETNO INFRASTRUKTURO, KI TVORI OSREDNJE OMREŽJE JUGOVZHODNE EVROPE

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Razvoj TEN-T | Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/758 z dne 4. februarja 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede prilagoditve Priloge III k Uredbi (UL L 126, 14.5.2016, str. 3). |
| Infrastruktura za alternativna goriva | Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Razvoj TEN-T

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/758 z dne 4. februarja 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede prilagoditve Priloge III k Uredbi (UL L 126, 14.5.2016, str. 3).

Infrastruktura za alternativna goriva

Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

INFORMATIVNI ZEMLJEVIDI ŠIRITVE TEN-T NA ZAHODNI BALKAN (OSREDNJE IN CELOVITO OMREŽJE)

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

„PRILOGA I.2

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA ŽELEZNIŠKI PROMET

„Veljavne določbe“ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI v nadaljevanju ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Dostop na trg | Uredba št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja člena 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (UL 52, 16.8.1960, str. 1121).
  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).
  Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (UL L 352, 23.12.2016, str. 1).
  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/2075 z dne 4. septembra 2017 o nadomestitvi Priloge VII k Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 295, 14.11.2017, str. 69).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (UL L 239, 12.8.2014, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/10 z dne 6. januarja 2015 o merilih v zvezi s prosilci za dodelitev železniške infrastrukturne zmogljivosti in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 870/2014 (UL L 3, 7.1.2015, str. 34).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikov železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/429 z dne 13. marca 2015 o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa (UL L 70, 14.3.2015, str. 36).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1100 z dne 7. julija 2015 o obveznostih poročanja držav članic v okviru spremljanja trga storitev v železniškem prometu (UL L 181, 9.7.2015, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/545 z dne 7. aprila 2016 o postopkih in merilih pri okvirnih pogodbah za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti (UL L 94, 8.4.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2177 z dne 22. novembra 2017 o dostopu do objektov za izvajanje železniških storitev in z železnico povezanih storitev (UL L 307, 23.11.2017, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1795 z dne 20. novembra 2018 o določitvi postopka in meril za uporabo preskusa ekonomskega ravnovesja v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 21.11.2018, str. 5).
  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/500 z dne 22. marca 2018 o skladnosti predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Alpe–Zahodni Balkan s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 82, 26.3.2018, str. 13).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/491 z dne 21. marca 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Sredozemlje, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 81, 23.3.2018, str. 23).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 56, 28.2.2018, str. 60).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/178 z dne 31. januarja 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1111 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 28, 2.2.2017, str. 71).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/177 z dne 31. januarja 2017 o skladnosti skupnega predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Amber s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 2.2.2017, str. 69).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1111 z dne 7. julija 2015 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 181, 9.7.2015, str. 82).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1036 z dne 29. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 Evropskega parlamenta in Sveta glede podaljšanja referenčnega obdobja (Besedilo velja za EGP) (UL L 173, 30.6.2022, str. 50). |
| Izdaja dovoljenj strojevodjem | Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51);
  Uredba Komisije (EU) 2019/554 z dne 5. aprila 2019 o spremembi Priloge VI k Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 97, 8.4.2019, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1).
  Odločba Komisije 2010/17/ES z dne 29. oktobra 2009 o sprejetju osnovnih parametrov registrov dovoljenj za strojevodje in dopolnilnih spričeval, predvidenih v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 8, 13.1.2010, str. 17).
  Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36). |
| Interoperabilnost | Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).
  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).
  Odločba Komisije 2009/965/ES z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 341, 22.12.2009, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/868 z dne 13. junija 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1301/2014 in Uredbe (EU) št. 1302/2014 v zvezi z določbami o sistemu za merjenje električne energije in sistemu za zbiranje podatkov (UL L 149, 14.6.2018, str. 16).
  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).
  Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).
  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2014 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ za obstoječe tovorne vagone (UL L 139I, 27.5.2019, str. 89).
  Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/278 z dne 23. februarja 2018 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 1305/2014 v zvezi s strukturo sporočil, vzorcem podatkov in sporočil ter operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote ter o sprejetju informacijsko-tehnološkega standarda za komunikacijsko raven skupnega vmesnika (UL L 54, 24.2.2018, str. 11).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 v zvezi z upravljanjem nadzora sprememb (UL L 139I, 27.5.2019, str. 356).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/541 z dne 26. marca 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 glede poenostavitve in izboljšanja izračuna in izmenjave podatkov ter posodobitve postopka upravljanja nadzora sprememb (UL L 108, 29.3.2021, str. 19).
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 64, 8.10.2011, str. 32).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 312).
  Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji, in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2238 z dne 15. decembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 v zvezi s postopnim opuščanjem posebnih primerov za sklepni signal (UL L 450, 16.12.2021, str. 57).
  Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za dovoljen tip železniškega vozila in postopku verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).
  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).
  Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 z dne 16. maja 2019 o spremembi uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1303/2014, (EU) 2016/919 ter Izvedbenega sklepa Komisije 2011/665/EU v zvezi z uskladitvijo z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter izvajanjem posebnih ciljev, določenih v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2017/1474 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 108).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/424 z dne 19. marca 2020 o predložitvi informacij Komisiji glede neuporabe tehničnih specifikacij za interoperabilnost v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 (UL L 84, 20.3.2020, str. 20). |
| Agencija Evropske unije za železnice | Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/867 z dne 13. junija 2018 o poslovniku komisij za pritožbe pri Agenciji Evropske unije za železnice (UL L 149, 14.6.2018, str. 3).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/764 z dne 2. maja 2018 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Evropski agenciji za železnice, in pogojih plačila (UL L 129, 25.5.2018, str. 68).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1903 z dne 29. oktobra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/764 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Agenciji Evropske unije za železnice, in pogojih plačila (UL L 387, 3.11.2021, str. 126). |
| Varnost na železnici | Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).
  Uredba (EU) 2020/1530 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2020 o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (UL L 352, 22.10.2020, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360).
  Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26).
  Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13). Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).
  Odločba Komisije 2009/460/ES z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 150, 13.6.2009, str. 11).
  Priporočilo Komisije (EU) 2019/780 z dne 16. maja 2019 o praktičnih ureditvah za izdajo varnostnih pooblastil upravljavcem infrastrukture (UL L 139I, 27.5.2019, str. 390). |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Premična tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Socialno področje – delovni čas | Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).
  Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju – Sporazum, sklenjen med Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) in skupnostjo evropskih železnic (CER) o določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve (UL L 195, 27.7.2005, str. 15). |
| Pravice potnikov | Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).
  Uredba (EU) št. 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 172, 17.5.2021, str. 1), ki se bo uporabljala od 7. junija 2023. |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Dostop na trg

Uredba št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja člena 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (UL 52, 16.8.1960, str. 1121).

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (UL L 352, 23.12.2016, str. 1).

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/2075 z dne 4. septembra 2017 o nadomestitvi Priloge VII k Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 295, 14.11.2017, str. 69).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (UL L 239, 12.8.2014, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/10 z dne 6. januarja 2015 o merilih v zvezi s prosilci za dodelitev železniške infrastrukturne zmogljivosti in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 870/2014 (UL L 3, 7.1.2015, str. 34).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikov železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/429 z dne 13. marca 2015 o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa (UL L 70, 14.3.2015, str. 36).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1100 z dne 7. julija 2015 o obveznostih poročanja držav članic v okviru spremljanja trga storitev v železniškem prometu (UL L 181, 9.7.2015, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/545 z dne 7. aprila 2016 o postopkih in merilih pri okvirnih pogodbah za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti (UL L 94, 8.4.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2177 z dne 22. novembra 2017 o dostopu do objektov za izvajanje železniških storitev in z železnico povezanih storitev (UL L 307, 23.11.2017, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1795 z dne 20. novembra 2018 o določitvi postopka in meril za uporabo preskusa ekonomskega ravnovesja v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 21.11.2018, str. 5).

Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/500 z dne 22. marca 2018 o skladnosti predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Alpe–Zahodni Balkan s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 82, 26.3.2018, str. 13).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/491 z dne 21. marca 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Sredozemlje, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 81, 23.3.2018, str. 23).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 56, 28.2.2018, str. 60).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/178 z dne 31. januarja 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1111 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 28, 2.2.2017, str. 71).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/177 z dne 31. januarja 2017 o skladnosti skupnega predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Amber s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 2.2.2017, str. 69).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1111 z dne 7. julija 2015 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 181, 9.7.2015, str. 82).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1036 z dne 29. junija 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 Evropskega parlamenta in Sveta glede podaljšanja referenčnega obdobja (Besedilo velja za EGP) (UL L 173, 30.6.2022, str. 50).

Izdaja dovoljenj strojevodjem

Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51);

Uredba Komisije (EU) 2019/554 z dne 5. aprila 2019 o spremembi Priloge VI k Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 97, 8.4.2019, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1).

Odločba Komisije 2010/17/ES z dne 29. oktobra 2009 o sprejetju osnovnih parametrov registrov dovoljenj za strojevodje in dopolnilnih spričeval, predvidenih v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 8, 13.1.2010, str. 17).

Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36).

Interoperabilnost

Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).

Odločba Komisije 2009/965/ES z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 341, 22.12.2009, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „infrastruktura“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/868 z dne 13. junija 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1301/2014 in Uredbe (EU) št. 1302/2014 v zvezi z določbami o sistemu za merjenje električne energije in sistemu za zbiranje podatkov (UL L 149, 14.6.2018, str. 16).

Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).

Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2014 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ za obstoječe tovorne vagone (UL L 139I, 27.5.2019, str. 89).

Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/278 z dne 23. februarja 2018 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 1305/2014 v zvezi s strukturo sporočil, vzorcem podatkov in sporočil ter operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote ter o sprejetju informacijsko-tehnološkega standarda za komunikacijsko raven skupnega vmesnika (UL L 54, 24.2.2018, str. 11).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 v zvezi z upravljanjem nadzora sprememb (UL L 139I, 27.5.2019, str. 356).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/541 z dne 26. marca 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 glede poenostavitve in izboljšanja izračuna in izmenjave podatkov ter posodobitve postopka upravljanja nadzora sprememb (UL L 108, 29.3.2021, str. 19).

Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 64, 8.10.2011, str. 32).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 312).

Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji, in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2238 z dne 15. decembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 v zvezi s postopnim opuščanjem posebnih primerov za sklepni signal (UL L 450, 16.12.2021, str. 57).

Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za dovoljen tip železniškega vozila in postopku verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).

Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 z dne 16. maja 2019 o spremembi uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1303/2014, (EU) 2016/919 ter Izvedbenega sklepa Komisije 2011/665/EU v zvezi z uskladitvijo z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter izvajanjem posebnih ciljev, določenih v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2017/1474 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 108).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/424 z dne 19. marca 2020 o predložitvi informacij Komisiji glede neuporabe tehničnih specifikacij za interoperabilnost v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 (UL L 84, 20.3.2020, str. 20).

Agencija Evropske unije za železnice

Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/867 z dne 13. junija 2018 o poslovniku komisij za pritožbe pri Agenciji Evropske unije za železnice (UL L 149, 14.6.2018, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/764 z dne 2. maja 2018 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Evropski agenciji za železnice, in pogojih plačila (UL L 129, 25.5.2018, str. 68).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1903 z dne 29. oktobra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/764 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Agenciji Evropske unije za železnice, in pogojih plačila (UL L 387, 3.11.2021, str. 126).

Varnost na železnici

Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).

Uredba (EU) 2020/1530 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2020 o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (UL L 352, 22.10.2020, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360).

Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26).

Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13). Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).

Odločba Komisije 2009/460/ES z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 150, 13.6.2009, str. 11).

Priporočilo Komisije (EU) 2019/780 z dne 16. maja 2019 o praktičnih ureditvah za izdajo varnostnih pooblastil upravljavcem infrastrukture (UL L 139I, 27.5.2019, str. 390).

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Premična tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Socialno področje – delovni čas

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju – Sporazum, sklenjen med Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) in skupnostjo evropskih železnic (CER) o določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve (UL L 195, 27.7.2005, str. 15).

Pravice potnikov

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

Uredba (EU) št. 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 172, 17.5.2021, str. 1), ki se bo uporabljala od 7. junija 2023.

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33).

„PRILOGA I.3

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA CESTNI PROMET

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Zaračunavanje cestnin Infrastruktura – letni davki na vozila | Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42). |
| Dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika | Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).
  Uredba (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (UL L 249, 31.7.2020, str. 17). |
| Socialne določbe – čas vožnje in počitka | Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1012 z dne 7. aprila 2022 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve standardov, v katerih so podrobno opredeljeni raven storitve in varnosti varnih in varovanih parkirišč, ter postopkov za njihovo certificiranje (UL L 170, 28.6.2022, str. 27).
  Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16).
  Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1). |
| Tahograf | Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/68 z dne 21. januarja 2016 o splošnih postopkih in specifikacijah, potrebnih za medsebojno povezanost elektronskih registrov vozniških kartic (UL L 15, 22.1.2016, str. 51).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 z dne 18. marca 2016 o izvajanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 139, 26.5.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1228 z dne 16. julija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/799, kar zadeva zahteve glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila pametnih tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 273, 30.7.2021, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/502 z dne 28. februarja 2018 o spremembi o Izvedbene uredbe (EU) 2016/799 za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 85, 28.3.2018, str. 1).
  Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).
  [Gl. člen 46 Uredbe (EU) št. 165/2014).
  Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1). |
| Izvrševanje socialne zakonodaje | Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila spremenjena z:
  Direktiva (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 249, 31.7.2020, str. 49). |
| Obrazec za potrdilo o dejavnostih | Odločba Komisije 2007/230/ES z dne 12. aprila 2007 o obrazcu o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (UL L 99, 14.4.2007, str. 14). |
| Delovni čas | Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu
  (UL L 80, 23.3.2002, str. 35). |
| Premična tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Tehnična brezhibnost | Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1717 z dne 9. julija 2021 o spremembi Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede posodobitve nekaterih oznak kategorij vozil in dodajanja sistema eCall na seznam postavk in metod pregledovanja, razlogov za neustreznost ter ocene pomanjkljivosti iz Priloge I in Priloge III k navedeni direktivi (UL L 342, 27.9.2021, str. 48).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/621 z dne 17. aprila 2019 o tehničnih podatkih, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov postavk, ki se pregledujejo, o uporabi priporočenih metod pregledov ter določitvi podrobnih pravil o obliki podatkov in postopkih za dostop do ustreznih tehničnih podatkov (UL L 108, 23.4.2019, str. 5). |
| Cestni pregled | Direktiva 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 134).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1716 z dne 29. junija 2021 o spremembi Direktive 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s spremembami oznak kategorij vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje o homologaciji (UL L 342, 27.9.2021, str. 45).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2205 z dne 29. novembra 2017 o podrobnih pravilih glede postopkov obveščanja o gospodarskih vozilih z večjimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi, ugotovljenimi med cestnim pregledom tehnične brezhibnosti (UL L 314, 30.11.2017, str. 3). |
| Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27). |
| Varnostni pasovi | Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (UL L 373, 31.12.1991, str. 26). |
| Ogledala | Direktiva 2007/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali (UL L 184, 14.7.2007, str. 25). |
| Dokumenti za registracijo | Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).
  Direktiva Sveta 2006/103/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prometne politike zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 344). |
| Usposabljanje voznikov | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).
  Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive 2003/59/ES o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov in Direktive 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih (UL L 112, 2.5.2018, str. 29). |
| Vozniško dovoljenje | Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).
  Uredba Komisije (EU) št. 383/2012 z dne 4. maja 2012 o določitvi tehničnih zahtev v zvezi z vozniškimi dovoljenji, ki vključujejo medij za shranjevanje (mikročip) (UL L 120, 5.5.2012, str. 1). |
| Čezmejna izmenjava informacij | Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9). |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Kontrola prevoza nevarnega blaga | Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35). |
| Predori | Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39). |
| Izboljšanje varnosti cestne infrastrukture | Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59). |
| Mere in masa vozil | Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).
  Sklep (EU) 2019/984Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine za kabine, ki zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost in večjo varnost (UL L 164, 20.6.2019, str. 30).
  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202) (le v zvezi s spremembo Direktive Sveta 96/53/ES). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1). |
| Čista vozila in/ali infrastruktura za alternativna goriva | Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).
  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1). |
| Inteligentni prometni sistemi | Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/453/EU z dne 13. julija 2011 o sprejetju smernic za poročanje s strani držav članic na podlagi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 193, 23.7.2011, str. 48).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/209 z dne 12. februarja 2016 o zahtevi za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v zvezi z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS) na mestnih območjih v podporo Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 39, 16.2.2016, str. 48).
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 91, 3.4.2013, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (UL L 247, 18.9.2013, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (UL L 247, 18.9.2013, str. 6).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/962 z dne 18. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opravljanjem storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU (UL L 157, 23.6.2015, str. 21).
  Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6). |
| Cestninski sistemi | Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45).
  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2020/203 z dne 28. novembra 2019 o klasifikaciji vozil, obveznostih uporabnikov storitev evropskega elektronskega cestninjenja, zahtevah za komponente interoperabilnosti in minimalnih merilih za upravičenost za priglašene organe (UL L 43, 17.2.2020, str. 41).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/204 z dne 28. novembra 2019 o podrobnih obveznostih ponudnikov storitev evropskega elektronskega cestninjenja, minimalni vsebini izjave o območju storitev evropskega elektronskega cestninjenja, elektronskih vmesnikih, zahtevah za komponente interoperabilnosti in razveljavitvi Odločbe 2009/750/ES (UL L 43, 17.2.2020, str. 49). |
| Homologacija | Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).
  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).
  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52). |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). (kolikor je upoštevna za akte s področja uporabe te priloge) (1). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Zaračunavanje cestnin Infrastruktura – letni davki na vozila

Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

Dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

Uredba (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (UL L 249, 31.7.2020, str. 17).

Socialne določbe – čas vožnje in počitka

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1012 z dne 7. aprila 2022 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve standardov, v katerih so podrobno opredeljeni raven storitve in varnosti varnih in varovanih parkirišč, ter postopkov za njihovo certificiranje (UL L 170, 28.6.2022, str. 27).

Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16).

Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1).

Tahograf

Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/68 z dne 21. januarja 2016 o splošnih postopkih in specifikacijah, potrebnih za medsebojno povezanost elektronskih registrov vozniških kartic (UL L 15, 22.1.2016, str. 51).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 z dne 18. marca 2016 o izvajanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 139, 26.5.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1228 z dne 16. julija 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/799, kar zadeva zahteve glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila pametnih tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 273, 30.7.2021, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/502 z dne 28. februarja 2018 o spremembi o Izvedbene uredbe (EU) 2016/799 za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 85, 28.3.2018, str. 1).

Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).

[Gl. člen 46 Uredbe (EU) št. 165/2014).

Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1).

Izvrševanje socialne zakonodaje

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

Direktiva (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 249, 31.7.2020, str. 49).

Obrazec za potrdilo o dejavnostih

Odločba Komisije 2007/230/ES z dne 12. aprila 2007 o obrazcu o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (UL L 99, 14.4.2007, str. 14).

Delovni čas

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu

(UL L 80, 23.3.2002, str. 35).

Premična tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Tehnična brezhibnost

Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1717 z dne 9. julija 2021 o spremembi Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede posodobitve nekaterih oznak kategorij vozil in dodajanja sistema eCall na seznam postavk in metod pregledovanja, razlogov za neustreznost ter ocene pomanjkljivosti iz Priloge I in Priloge III k navedeni direktivi (UL L 342, 27.9.2021, str. 48).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/621 z dne 17. aprila 2019 o tehničnih podatkih, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov postavk, ki se pregledujejo, o uporabi priporočenih metod pregledov ter določitvi podrobnih pravil o obliki podatkov in postopkih za dostop do ustreznih tehničnih podatkov (UL L 108, 23.4.2019, str. 5).

Cestni pregled

Direktiva 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 134).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2021/1716 z dne 29. junija 2021 o spremembi Direktive 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s spremembami oznak kategorij vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje o homologaciji (UL L 342, 27.9.2021, str. 45).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2205 z dne 29. novembra 2017 o podrobnih pravilih glede postopkov obveščanja o gospodarskih vozilih z večjimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi, ugotovljenimi med cestnim pregledom tehnične brezhibnosti (UL L 314, 30.11.2017, str. 3).

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).

Varnostni pasovi

Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (UL L 373, 31.12.1991, str. 26).

Ogledala

Direktiva 2007/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali (UL L 184, 14.7.2007, str. 25).

Dokumenti za registracijo

Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).

Direktiva Sveta 2006/103/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prometne politike zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 344).

Usposabljanje voznikov

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive 2003/59/ES o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov in Direktive 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih (UL L 112, 2.5.2018, str. 29).

Vozniško dovoljenje

Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).

Uredba Komisije (EU) št. 383/2012 z dne 4. maja 2012 o določitvi tehničnih zahtev v zvezi z vozniškimi dovoljenji, ki vključujejo medij za shranjevanje (mikročip) (UL L 120, 5.5.2012, str. 1).

Čezmejna izmenjava informacij

Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9).

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Kontrola prevoza nevarnega blaga

Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35).

Predori

Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39).

Izboljšanje varnosti cestne infrastrukture

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

Mere in masa vozil

Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

Sklep (EU) 2019/984Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES glede roka za izvajanje posebnih pravil glede največje dolžine za kabine, ki zagotavljajo boljšo aerodinamičnost, energetsko učinkovitost in večjo varnost (UL L 164, 20.6.2019, str. 30).

Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202) (le v zvezi s spremembo Direktive Sveta 96/53/ES).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1).

Čista vozila in/ali infrastruktura za alternativna goriva

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

Inteligentni prometni sistemi

Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

Izvedbeni sklep Komisije 2011/453/EU z dne 13. julija 2011 o sprejetju smernic za poročanje s strani držav članic na podlagi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 193, 23.7.2011, str. 48).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/209 z dne 12. februarja 2016 o zahtevi za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v zvezi z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS) na mestnih območjih v podporo Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 39, 16.2.2016, str. 48).

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 91, 3.4.2013, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (UL L 247, 18.9.2013, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (UL L 247, 18.9.2013, str. 6).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/962 z dne 18. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opravljanjem storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU (UL L 157, 23.6.2015, str. 21).

Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6).

Cestninski sistemi

Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45).

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2020/203 z dne 28. novembra 2019 o klasifikaciji vozil, obveznostih uporabnikov storitev evropskega elektronskega cestninjenja, zahtevah za komponente interoperabilnosti in minimalnih merilih za upravičenost za priglašene organe (UL L 43, 17.2.2020, str. 41).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/204 z dne 28. novembra 2019 o podrobnih obveznostih ponudnikov storitev evropskega elektronskega cestninjenja, minimalni vsebini izjave o območju storitev evropskega elektronskega cestninjenja, elektronskih vmesnikih, zahtevah za komponente interoperabilnosti in razveljavitvi Odločbe 2009/750/ES (UL L 43, 17.2.2020, str. 49).

Homologacija

Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). (kolikor je upoštevna za akte s področja uporabe te priloge) (1).

„PRILOGA I.4

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA POMORSKI PROMET

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Pomorska politika | Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). |
| Dostop do trga | Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).
  Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).
  Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 (UL L 138, 30.4.2004, str. 19).
  Uredba Sveta (EGS) št. 4058/86 z dne 22. decembra 1986 o usklajenem delovanju za zaščito prostega dostopa do tovora v čezmorskem prometu (UL L 378, 31.12.1986, str. 21). |
| Mednarodni odnosi | Uredba Sveta (EGS) št. 4057/86 z dne 22. decembra 1986 o nepošteni praksi oblikovanja cen v pomorskem prevozu (UL L 378, 31.12.1986, str. 14). |
| Mednarodni sporazumi | Sklep Sveta 2012/22/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, z izjemo členov 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 1).
  Sklep Sveta 2012/23/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 13). |
| Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij – priznane organizacije | Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 131, 28.5.2009, str. 47).
  Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).
  Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).
  Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 214, 19.7.2014, str. 12). |
| Država zastave | Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave (UL L 131, 28.5.2009, str. 132). |
| Pomorska inšpekcija države pristanišča | Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57). |
| Spremljanje prometa plovil | Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10). |
| Mednarodni kodeks za varno upravljanje | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 (UL L 64, 4.3.2006, str. 1). |
| Formalnosti poročanja | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1). |
| Pomorska oprema | Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1157 z dne 4. julija 2022 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede zasnove, izdelave in delovanja ter standardi preskušanja za pomorsko opremo in razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1158 (Besedilo velja za EGP) (UL L 180, 6.7.2022, str. 1). |
| Potniške ladje | Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).
  Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (UL L 131, 28.5.2009, str. 24).
  Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).
  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).
  Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61). |
| Varnost ribiških plovil | Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (UL L 34, 9.2.1998, str. 1). |
| Tankerji | Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (UL L 172, 30.6.2012, str. 3). |
| Ladje za prevoz razsutega tovora | Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora (UL L 13, 16.1.2002, str. 9). |
| Preiskovanje nesreč | Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 131, 28.5.2009, str. 114).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 651/2011 z dne 5. julija 2011 o sprejetju poslovnika stalnega okvira sodelovanja, ki ga države članice v sodelovanju s Komisijo ustanovijo v skladu s členom 10 Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 177, 6.7.2011, str. 18).
  Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 10.12.2011, str. 36). |
| Zavarovalništvo | Direktiva 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (UL L 131, 28.5.2009, str. 128). |
| Onesnaževanje morja z ladij | Direktiva 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve v zvezi z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (UL L 255, 30.9.2005, str. 11). |
| Ladijski odpadki | Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116). |
| Organokositrne spojine | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (UL L 115, 9.5.2003, str. 1). |
| Pomorska varnost | Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (UL L 129, 29.4.2004, str. 6).
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (UL L 310, 25.11.2005, str. 28).
  Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (UL L 98, 10.4.2008, str. 5). |
| Usposabljanje pomorščakov | Direktiva (EU) 2022/993 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (kodificirano besedilo) (Besedilo velja za EGP), UL L 169, 27.6.2022, str. 45. |
| Socialni vidiki | Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o nekaterih odgovornostih države zastave za zagotovitev skladnosti s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in njenega izvrševanja (UL L 329, 10.12.2013, str. 1).
  Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (UL L 167, 2.7.1999, str. 33).
  Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti (UL L 14, 20.1.2000, str. 29).
  Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).
  Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah (UL L 113, 30.4.1992, str. 19). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1). |
| Prenosna tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1). |
| Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) | Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1). |
| Pristaniške storitve | Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1). |
| Enotno okence za pomorski sektor | Uredba (EU) 2019/1239 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropskega okolja enotnega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (UL L 198, 25.7.2019, str. 64). |
| Okolje | Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/253 z dne 16. februarja 2015 o določitvi pravil glede vzorčenja in poročanja iz Direktive Sveta 1999/32/ES v zvezi z deležem žvepla v gorivih za plovila (UL L 41, 17.2.2015, str. 55). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Pomorska politika

Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

Dostop do trga

Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).

Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 (UL L 138, 30.4.2004, str. 19).

Uredba Sveta (EGS) št. 4058/86 z dne 22. decembra 1986 o usklajenem delovanju za zaščito prostega dostopa do tovora v čezmorskem prometu (UL L 378, 31.12.1986, str. 21).

Mednarodni odnosi

Uredba Sveta (EGS) št. 4057/86 z dne 22. decembra 1986 o nepošteni praksi oblikovanja cen v pomorskem prevozu (UL L 378, 31.12.1986, str. 14).

Mednarodni sporazumi

Sklep Sveta 2012/22/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, z izjemo členov 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/23/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 13).

Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij – priznane organizacije

Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 131, 28.5.2009, str. 47).

Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).

Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).

Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 214, 19.7.2014, str. 12).

Država zastave

Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave (UL L 131, 28.5.2009, str. 132).

Pomorska inšpekcija države pristanišča

Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

Spremljanje prometa plovil

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

Mednarodni kodeks za varno upravljanje

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 (UL L 64, 4.3.2006, str. 1).

Formalnosti poročanja

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).

Pomorska oprema

Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1157 z dne 4. julija 2022 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami glede zasnove, izdelave in delovanja ter standardi preskušanja za pomorsko opremo in razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1158 (Besedilo velja za EGP) (UL L 180, 6.7.2022, str. 1).

Potniške ladje

Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).

Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (UL L 131, 28.5.2009, str. 24).

Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).

Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61).

Varnost ribiških plovil

Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (UL L 34, 9.2.1998, str. 1).

Tankerji

Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (UL L 172, 30.6.2012, str. 3).

Ladje za prevoz razsutega tovora

Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora (UL L 13, 16.1.2002, str. 9).

Preiskovanje nesreč

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 131, 28.5.2009, str. 114).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 651/2011 z dne 5. julija 2011 o sprejetju poslovnika stalnega okvira sodelovanja, ki ga države članice v sodelovanju s Komisijo ustanovijo v skladu s členom 10 Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 177, 6.7.2011, str. 18).

Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 10.12.2011, str. 36).

Zavarovalništvo

Direktiva 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (UL L 131, 28.5.2009, str. 128).

Onesnaževanje morja z ladij

Direktiva 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve v zvezi z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (UL L 255, 30.9.2005, str. 11).

Ladijski odpadki

Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116).

Organokositrne spojine

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (UL L 115, 9.5.2003, str. 1).

Pomorska varnost

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (UL L 129, 29.4.2004, str. 6).

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (UL L 310, 25.11.2005, str. 28).

Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (UL L 98, 10.4.2008, str. 5).

Usposabljanje pomorščakov

Direktiva (EU) 2022/993 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2022 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (kodificirano besedilo) (Besedilo velja za EGP), UL L 169, 27.6.2022, str. 45.

Socialni vidiki

Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o nekaterih odgovornostih države zastave za zagotovitev skladnosti s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in njenega izvrševanja (UL L 329, 10.12.2013, str. 1).

Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (UL L 167, 2.7.1999, str. 33).

Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti (UL L 14, 20.1.2000, str. 29).

Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah (UL L 113, 30.4.1992, str. 19).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1).

Prenosna tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Evropska agencija za pomorsko varnost

Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS)

Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

Pristaniške storitve

Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

Enotno okence za pomorski sektor

Uredba (EU) 2019/1239 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropskega okolja enotnega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (UL L 198, 25.7.2019, str. 64).

Okolje

Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/253 z dne 16. februarja 2015 o določitvi pravil glede vzorčenja in poročanja iz Direktive Sveta 1999/32/ES v zvezi z deležem žvepla v gorivih za plovila (UL L 41, 17.2.2015, str. 55).

„PRILOGA I.5

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PROMET PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Dostop do trga | Uredba Sveta (ES) št. 1356/96 z dne 8. julija 1996 o skupnih pravilih, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov po celinskih plovnih poteh med državami članicami z namenom vzpostavitve svobode opravljanja teh prevoznih storitev (UL L 175, 13.7.1996, str. 7).
  Uredba Sveta (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice (UL L 373, 31.12.1991, str. 1).
  Uredba Sveta (ES) št. 718/1999 z dne 29. marca 1999 o ukrepih glede zmogljivosti ladjevja Skupnosti za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (UL L 90, 2.4.1999, str. 1).
  Direktiva Sveta 96/75/ES z dne 19. novembra 1996 o sistemih najemanja ladijskega prostora in določanja cen v nacionalnem in mednarodnem prevozu po celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 304, 27.11.1996, str. 12).
  Uredba Sveta (EGS) št. 2919/85 z dne 17. oktobra 1985 o določitvi pogojev za dostop do ureditve po Revidirani konvenciji o plovbi po Renu za plovila, pooblaščena za opravljanje prevozov po Renu (UL L 280, 22.10.1985, str. 4). |
| Dostop do opravljanja dejavnosti | Direktiva Sveta 87/540/EGS z dne 9. novembra 1987 o dostopu do opravljanja dejavnosti prevoznika blaga po plovnih poteh v notranjem in mednarodnem prometu ter o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi za to dejavnost (UL L 322, 12.11.1987, str. 20).
  Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).
  Direktiva (EU) 2021/1233 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav (UL L 274, 30.7.2021, str. 52).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/184 z dne 22. novembra 2021 o spremembi Priloge IV k Direktivi (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 30, 11.2.2022, str. 3).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/12 z dne 2. avgusta 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za kompetence ter ustrezna znanja in spretnosti, praktične izpite, odobritev simulatorjev in zdravstveno zmožnost (UL L 6, 10.1.2020, str. 15).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/473 z dne 20. januarja 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za podatkovne zbirke za potrdila Unije o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike (UL L 100, 1.4.2020, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/182 z dne 14. januarja 2020 o vzorcih na področju poklicnih kvalifikacij za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 38, 11.2.2020, str. 1). |
| Varnostne/tehnične zahteve | Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8).
  Direktiva (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1308 z dne 28. aprila 2021 o spremembi prilog I in II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremembe seznama celinskih plovnih poti Unije in minimalnih tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za plovne objekte C/2021/2853 (UL L 284, 9.8.2021, str. 1).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2018/970 z dne 18. aprila 2018 o spremembi prilog II, III in V k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 174, 10.7.2018, str. 15).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/474 z dne 20. januarja 2020 o evropski zbirki podatkov o ladijskih trupih (UL L 100, 1.4.2020, str. 12).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1122 z dne 28. julija 2020 o priznanju podjetja DNV GL AS kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 30.7.2020, str. 15).
  Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Rečne informacijske storitve (RIS) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 909/2013 z dne 10. septembra 2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 258, 28.9.2013, str. 1).
  Uredba Komisije (ES) št. 416/2007 z dne 22. marca 2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 88).
  Uredba Komisije (ES) št. 414/2007 z dne 13. marca 2007 o tehničnih smernicah za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo rečnih informacijskih storitev (RIS) iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2032 z dne 20. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 416/2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom (UL L 332, 28.12.2018, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1973 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 909/2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 324, 19.12.2018, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 z dne 20. februarja 2019 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 415/2007 (UL L 138, 24.5.2019, str. 31).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1744 z dne 17. septembra 2019 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij pri celinski plovbi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 164/2010 (UL L 273, 25.10.2019, str. 1). |
| Okolje (kakovost zraka) in podnebne spremembe | Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).
  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1). |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). |
| Delovni čas | Direktiva Sveta 2014/112/EU z dne 19. decembra 2014 o izvajanju Evropskega sporazuma o nekaterih vidikih organizacije delovnega časa za prevoz po celinskih plovnih poteh, sklenjenega med Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah (EBU), Evropsko organizacijo kapitanov (ESO) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) (UL L 367, 23.12.2014, str. 86). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Dostop do trga

Uredba Sveta (ES) št. 1356/96 z dne 8. julija 1996 o skupnih pravilih, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov po celinskih plovnih poteh med državami članicami z namenom vzpostavitve svobode opravljanja teh prevoznih storitev (UL L 175, 13.7.1996, str. 7).

Uredba Sveta (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice (UL L 373, 31.12.1991, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 718/1999 z dne 29. marca 1999 o ukrepih glede zmogljivosti ladjevja Skupnosti za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (UL L 90, 2.4.1999, str. 1).

Direktiva Sveta 96/75/ES z dne 19. novembra 1996 o sistemih najemanja ladijskega prostora in določanja cen v nacionalnem in mednarodnem prevozu po celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 304, 27.11.1996, str. 12).

Uredba Sveta (EGS) št. 2919/85 z dne 17. oktobra 1985 o določitvi pogojev za dostop do ureditve po Revidirani konvenciji o plovbi po Renu za plovila, pooblaščena za opravljanje prevozov po Renu (UL L 280, 22.10.1985, str. 4).

Dostop do opravljanja dejavnosti

Direktiva Sveta 87/540/EGS z dne 9. novembra 1987 o dostopu do opravljanja dejavnosti prevoznika blaga po plovnih poteh v notranjem in mednarodnem prometu ter o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi za to dejavnost (UL L 322, 12.11.1987, str. 20).

Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).

Direktiva (EU) 2021/1233 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o spremembi Direktive (EU) 2017/2397 glede prehodnih ukrepov za priznavanje potrdil tretjih držav (UL L 274, 30.7.2021, str. 52).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/184 z dne 22. novembra 2021 o spremembi Priloge IV k Direktivi (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 30, 11.2.2022, str. 3).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/12 z dne 2. avgusta 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za kompetence ter ustrezna znanja in spretnosti, praktične izpite, odobritev simulatorjev in zdravstveno zmožnost (UL L 6, 10.1.2020, str. 15).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/473 z dne 20. januarja 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za podatkovne zbirke za potrdila Unije o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike (UL L 100, 1.4.2020, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/182 z dne 14. januarja 2020 o vzorcih na področju poklicnih kvalifikacij za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 38, 11.2.2020, str. 1).

Varnostne/tehnične zahteve

Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8).

Direktiva (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1308 z dne 28. aprila 2021 o spremembi prilog I in II k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremembe seznama celinskih plovnih poti Unije in minimalnih tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za plovne objekte C/2021/2853 (UL L 284, 9.8.2021, str. 1).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2018/970 z dne 18. aprila 2018 o spremembi prilog II, III in V k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 174, 10.7.2018, str. 15).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/474 z dne 20. januarja 2020 o evropski zbirki podatkov o ladijskih trupih (UL L 100, 1.4.2020, str. 12).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1122 z dne 28. julija 2020 o priznanju podjetja DNV GL AS kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 30.7.2020, str. 15).

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Rečne informacijske storitve (RIS)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 909/2013 z dne 10. septembra 2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 258, 28.9.2013, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 416/2007 z dne 22. marca 2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 88).

Uredba Komisije (ES) št. 414/2007 z dne 13. marca 2007 o tehničnih smernicah za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo rečnih informacijskih storitev (RIS) iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2032 z dne 20. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 416/2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom (UL L 332, 28.12.2018, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1973 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 909/2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 324, 19.12.2018, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 z dne 20. februarja 2019 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 415/2007 (UL L 138, 24.5.2019, str. 31).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1744 z dne 17. septembra 2019 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij pri celinski plovbi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 164/2010 (UL L 273, 25.10.2019, str. 1).

Okolje (kakovost zraka) in podnebne spremembe

Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).

Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1).

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33).

Delovni čas

Direktiva Sveta 2014/112/EU z dne 19. decembra 2014 o izvajanju Evropskega sporazuma o nekaterih vidikih organizacije delovnega časa za prevoz po celinskih plovnih poteh, sklenjenega med Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah (EBU), Evropsko organizacijo kapitanov (ESO) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) (UL L 367, 23.12.2014, str. 86).

„PRILOGA I.6

OKOLJSKA PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO V SEKTORJU PROMETA

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Presoja vplivov | Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU
  (UL L 26, 28.1.2012, str. 1)
  in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje iz leta 1991 (Konvencija iz Espooja).
  Za vse projekte, navedene v Prilogi I k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Za vse projekte, navedene v Prilogi II k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se določi, ali bi bilo treba zanje opraviti presojo vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Poleg tega bi bilo treba obravnavati čezmejne vidike v skladu z zahtevami Konvencije iz Espooja.
  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje
  (UL L 197, 21.7.2001, str. 30)
  in Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja (Protokol SEA).
  Za vse načrte in programe na področju prometa se, če je ustrezno, opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami direktive o strateški presoji vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja. Če bo izvajanje načrta ali programa zelo verjetno imelo pomembne čezmejne posledice za okolje ali če tako zahteva pogodbenica, ki bo verjetno utrpela pomembne posledice, se opravi čezmejno posvetovanje v skladu z določbami Protokola o strateški presoji vplivov na okolje (člen 10) in/ali direktive o strateški presoji vplivov na okolje (člen 7). |
| Ohranjanje | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).
  „Če obstaja verjetnost, da bo projekt vplival na območja, pomembna za ohranjanje narave, se izvede ustrezna presoja njegovih posledic na cilje ohranjanja narave na zadevnih območjih, podobna tisti, ki jo določa člen 6 Direktive 92/43/EGS.“
  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7). |
| Goriva, kakovost zraka in podnebne spremembe | Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).
  Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58). |
| Vodna politika | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).
  „Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti pripravljeni in izvedeni v skladu z določbami člena 4(7) okvirne Direktive 2000/60/ES.“
  Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti, če je to ustrezno, izvedeni v skladu s Skupno izjavo o plovbi po celinskih vodnih poteh in okoljski trajnosti povodja Donave, kot so jo potrdile Mednarodna komisija za varstvo reke Donave (ICPDR), Donavska komisija in Komisija za reko Savo. |
| Hrup | Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o direktivi o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Presoja vplivov

Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU

(UL L 26, 28.1.2012, str. 1)

in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje iz leta 1991 (Konvencija iz Espooja).

Za vse projekte, navedene v Prilogi I k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Za vse projekte, navedene v Prilogi II k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se določi, ali bi bilo treba zanje opraviti presojo vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Poleg tega bi bilo treba obravnavati čezmejne vidike v skladu z zahtevami Konvencije iz Espooja.

Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje

(UL L 197, 21.7.2001, str. 30)

in Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja (Protokol SEA).

Za vse načrte in programe na področju prometa se, če je ustrezno, opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami direktive o strateški presoji vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja. Če bo izvajanje načrta ali programa zelo verjetno imelo pomembne čezmejne posledice za okolje ali če tako zahteva pogodbenica, ki bo verjetno utrpela pomembne posledice, se opravi čezmejno posvetovanje v skladu z določbami Protokola o strateški presoji vplivov na okolje (člen 10) in/ali direktive o strateški presoji vplivov na okolje (člen 7).

Ohranjanje

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

„Če obstaja verjetnost, da bo projekt vplival na območja, pomembna za ohranjanje narave, se izvede ustrezna presoja njegovih posledic na cilje ohranjanja narave na zadevnih območjih, podobna tisti, ki jo določa člen 6 Direktive 92/43/EGS.“

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

Goriva, kakovost zraka in podnebne spremembe

Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).

Vodna politika

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

„Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti pripravljeni in izvedeni v skladu z določbami člena 4(7) okvirne Direktive 2000/60/ES.“

Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti, če je to ustrezno, izvedeni v skladu s Skupno izjavo o plovbi po celinskih vodnih poteh in okoljski trajnosti povodja Donave, kot so jo potrdile Mednarodna komisija za varstvo reke Donave (ICPDR), Donavska komisija in Komisija za reko Savo.

Hrup

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o direktivi o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

„PRILOGA I.7

PRAVILA O JAVNEM NAROČANJU, KI SE UPORABLJAJO V SEKTORJU PROMETA

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Postopki pregleda | Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).
  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14). |
| Postopki oddaje javnega naročila | Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).
  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1780 z dne 23. septembra 2019 o standardnih obrazcih za objavo obvestil na področju javnega naročanja in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1986 („e-obrazci“) ( UL L 272, 25.10.2019, str. 7). |
| Javne storitve | Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).
  Uredba (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za notranje storitve železniškega potniškega prevoza (UL L 354, 23.12.2016, str. 22). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Postopki pregleda

Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

Postopki oddaje javnega naročila

Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1780 z dne 23. septembra 2019 o standardnih obrazcih za objavo obvestil na področju javnega naročanja in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1986 („e-obrazci“) ( UL L 272, 25.10.2019, str. 7).

Javne storitve

Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

Uredba (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za notranje storitve železniškega potniškega prevoza (UL L 354, 23.12.2016, str. 22).

---

(1)  Glede področja uporabe gl. člen 2 Uredbe (EU) 2020/1056. Direktiva 92/106/EGS in Uredba (ES) št. 1072/2009 v tej prilogi nista navedeni. Obseg, v katerem Uredba (EU) 2020/1056 zajema vidike, povezane s temi akti, ni pomemben.

1

---