# Euroopa Liidu L 180/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik17. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 180

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik17. juuli 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/1461, 12. juuli 2023, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Põhja-Makedooniale | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/1461, 12. juuli 2023, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Põhja-Makedooniale

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2023/1462, 17. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1463, 10. juuli 2023, millega kiidetakse heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 115 lõike 2 kohane muudatus seoses veinisektori traditsiooniliste nimetustega (Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslewein) | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1464, 14. juuli 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa seoses formaldehüüdi ja formaldehüüdi vabastavate ainetega (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1465, 14. juuli 2023, milles käsitletakse erakorralise rahalise toetuse andmist põllumajandussektoritele, mida mõjutavad põllumajandustootjate majandusliku elujõulisusega seotud konkreetsed probleemid | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1466, 14. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisa seoses Kanadat, Namiibiat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha ning kodulindudelt ja uluklindudelt saadud lihatoodete ning munade ja munatoodete saadetisi (
  1
  ) | 28 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1467, 14. juuli 2023, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 41 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2023/1468, 10. mai 2023, avalikus ruumis (mujal kui lennunduses) kasutatavate metallidetektorite vabatahtlike ELi toimivusnõuete kohta | 43 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2023/1462, 17. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1463, 10. juuli 2023, millega kiidetakse heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 115 lõike 2 kohane muudatus seoses veinisektori traditsiooniliste nimetustega (Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslewein)

10

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1464, 14. juuli 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa seoses formaldehüüdi ja formaldehüüdi vabastavate ainetega (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1465, 14. juuli 2023, milles käsitletakse erakorralise rahalise toetuse andmist põllumajandussektoritele, mida mõjutavad põllumajandustootjate majandusliku elujõulisusega seotud konkreetsed probleemid

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1466, 14. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisa seoses Kanadat, Namiibiat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha ning kodulindudelt ja uluklindudelt saadud lihatoodete ning munade ja munatoodete saadetisi (
  1
  )

1

28

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1467, 14. juuli 2023, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

41

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2023/1468, 10. mai 2023, avalikus ruumis (mujal kui lennunduses) kasutatavate metallidetektorite vabatahtlike ELi toimivusnõuete kohta

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1461,

12. juuli 2023,

makromajandusliku finantsabi andmise kohta Põhja-Makedooniale

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu ja Põhja-Makedoonia Vabariigi (edaspidi „Põhja-Makedoonia“) vahelised suhted jätkavad arenemist ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (2) (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping“) raames. Liidu ja Põhja-Makedoonia vahelised ühinemisläbirääkimised algasid 19. juulil 2022. |
| --- | --- |

(1)

Liidu ja Põhja-Makedoonia Vabariigi (edaspidi „Põhja-Makedoonia“) vahelised suhted jätkavad arenemist ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (2) (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping“) raames. Liidu ja Põhja-Makedoonia vahelised ühinemisläbirääkimised algasid 19. juulil 2022.

| (2) | Põhja-Makedoonia majandust on väga negatiivselt mõjutanud majanduslangus 2020. aastal, mille põhjustas COVID-19 pandeemia, samuti hiljutine energiakriis. Nimetatud asjaolude tõttu tekkis riigil suur rahastamispuudujääk, halvenes välispositsioon ja suurenesid eelarvevajadused. |
| --- | --- |

(2)

Põhja-Makedoonia majandust on väga negatiivselt mõjutanud majanduslangus 2020. aastal, mille põhjustas COVID-19 pandeemia, samuti hiljutine energiakriis. Nimetatud asjaolude tõttu tekkis riigil suur rahastamispuudujääk, halvenes välispositsioon ja suurenesid eelarvevajadused.

| (3) | Põhja-Makedoonia valitsus on näidanud üles kindalt pühendumust rakendada edasisi reforme, keskendudes peamistele poliitikavaldkondadele, mis on määratletud ELi, Lääne-Balkani ja Türgi 24. mai 2022. aasta majandus- ja rahandusteemalise dialoogi ühistes järeldustes ja mis hõlmavad selliseid põhivaldkondi nagu kohtusüsteem, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega, hea valitsemistava ja õigusriik. |
| --- | --- |

(3)

Põhja-Makedoonia valitsus on näidanud üles kindalt pühendumust rakendada edasisi reforme, keskendudes peamistele poliitikavaldkondadele, mis on määratletud ELi, Lääne-Balkani ja Türgi 24. mai 2022. aasta majandus- ja rahandusteemalise dialoogi ühistes järeldustes ja mis hõlmavad selliseid põhivaldkondi nagu kohtusüsteem, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega, hea valitsemistava ja õigusriik.

| (4) | Põhja-Makedoonia on edukalt lõpule viinud COVID-19 pandeemiaga seotud makromajandusliku finantsabi programmi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele (EL) 2020/701, (3) kuna kõik nimetatud otsuses osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis liiduga kokku lepitud reformimeetmed on ellu viidud. |
| --- | --- |

(4)

Põhja-Makedoonia on edukalt lõpule viinud COVID-19 pandeemiaga seotud makromajandusliku finantsabi programmi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele (EL) 2020/701, (3) kuna kõik nimetatud otsuses osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis liiduga kokku lepitud reformimeetmed on ellu viidud.

| (5) | 2022. aasta aprillis jõudsid Põhja-Makedoonia valitsus ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) tehnilise tasandi kokkuleppele 24 kuu pikkuse ennetusliku ja likviidsust pakkuva krediidiliini suhtes summas kuni 530 000 000 eurot, mille IMFi direktorite nõukogu kiitis ametlikult heaks 22. novembril 2022. IMFi programmi eesmärk on leevendada välispositsiooni halvenevat olukorda, toetada eelarve konsolideerimist ning kiirendada struktuurireforme mitmes valdkonnas, sealhulgas maksupoliitika ja avaliku sektori investeeringud. |
| --- | --- |

(5)

2022. aasta aprillis jõudsid Põhja-Makedoonia valitsus ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) tehnilise tasandi kokkuleppele 24 kuu pikkuse ennetusliku ja likviidsust pakkuva krediidiliini suhtes summas kuni 530 000 000 eurot, mille IMFi direktorite nõukogu kiitis ametlikult heaks 22. novembril 2022. IMFi programmi eesmärk on leevendada välispositsiooni halvenevat olukorda, toetada eelarve konsolideerimist ning kiirendada struktuurireforme mitmes valdkonnas, sealhulgas maksupoliitika ja avaliku sektori investeeringud.

| (6) | Majanduse olukorra ja tulevikuväljavaadete halvenemise tõttu taotles Põhja-Makedoonia 2022. aasta aprillis liidult esimest korda IMFi programmi täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Komisjon pani kõnealuse taotluse ootele, kuna riigi majandus näitas end sel ajal endiselt küllaltki vastupanuvõimelisena ja 2022. aasta välisrahastamisvajaduste katmiseks oli muid võimalusi. Põhja-Makedoonia valitsus esitas oma makromajandusliku finantsabi taotluse uuesti 2022. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(6)

Majanduse olukorra ja tulevikuväljavaadete halvenemise tõttu taotles Põhja-Makedoonia 2022. aasta aprillis liidult esimest korda IMFi programmi täiendavat makromajanduslikku finantsabi. Komisjon pani kõnealuse taotluse ootele, kuna riigi majandus näitas end sel ajal endiselt küllaltki vastupanuvõimelisena ja 2022. aasta välisrahastamisvajaduste katmiseks oli muid võimalusi. Põhja-Makedoonia valitsus esitas oma makromajandusliku finantsabi taotluse uuesti 2022. aasta oktoobris.

| (7) | Kuna Põhja-Makedoonia on kandidaatriik ja on alustanud ühinemisläbirääkimisi, on tal õigus saada liidult makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(7)

Kuna Põhja-Makedoonia on kandidaatriik ja on alustanud ühinemisläbirääkimisi, on tal õigus saada liidult makromajanduslikku finantsabi.

| (8) | Liidu makromajanduslik finantsabi Põhja-Makedooniale peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust eesmärgiga rahuldada Põhja-Makedoonia kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks Põhja-Makedoonia maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks võetavaid tugevaid ja viivitamatuid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu makromajanduslik finantsabi Põhja-Makedooniale peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust eesmärgiga rahuldada Põhja-Makedoonia kiireloomulist välisrahastamisvajadust ja millega peaks kaasnema sellise poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks Põhja-Makedoonia maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks võetavaid tugevaid ja viivitamatuid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid.

| (9) | Kuna Põhja-Makedoonia maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne täiendava välisrahastamise vajadus ka pärast IMFi vahendite eraldamist, peetakse Põhja-Makedooniale antavat liidu makromajanduslikku finantsabi koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks riigi taotlusele toetada teda oma majanduse stabiliseerimisel. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Põhja-Makedoonia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamiskokkuleppe alusel kättesaadavaks tehtud vahendeid. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Põhja-Makedoonia maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne täiendava välisrahastamise vajadus ka pärast IMFi vahendite eraldamist, peetakse Põhja-Makedooniale antavat liidu makromajanduslikku finantsabi koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks riigi taotlusele toetada teda oma majanduse stabiliseerimisel. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Põhja-Makedoonia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamiskokkuleppe alusel kättesaadavaks tehtud vahendeid.

| (10) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada kestliku välisrahastamise taastamist Põhja-Makedoonias, toetades seeläbi riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

(10)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada kestliku välisrahastamise taastamist Põhja-Makedoonias, toetades seeläbi riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

| (11) | Eeldatakse, et liidu makromajandusliku finantsabiga kaasnevad eelarvetoetused ühinemiseelse abi instrumendist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/1529 (4). |
| --- | --- |

(11)

Eeldatakse, et liidu makromajandusliku finantsabiga kaasnevad eelarvetoetused ühinemiseelse abi instrumendist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/1529 (4).

| (12) | Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta kvantitatiivne hinnang Põhja-Makedoonia täiendava välisrahastamisvajaduse suuruse kohta ning võetakse arvesse riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi Põhja-Makedooniale peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse ka mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Põhja-Makedoonias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega Põhja-Makedoonias saavutatavat lisaväärtust. |
| --- | --- |

(12)

Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta kvantitatiivne hinnang Põhja-Makedoonia täiendava välisrahastamisvajaduse suuruse kohta ning võetakse arvesse riigi suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi Põhja-Makedooniale peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse ka mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Põhja-Makedoonias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega Põhja-Makedoonias saavutatavat lisaväärtust.

| (13) | Komisjon peaks tagama, et Põhja-Makedooniale antav liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega ning nimetatud valdkondades võetud meetmetega ja liidu muude asjakohaste poliitikasuundadega. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks tagama, et Põhja-Makedooniale antav liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete ja eesmärkidega ning nimetatud valdkondades võetud meetmetega ja liidu muude asjakohaste poliitikasuundadega.

| (14) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Põhja-Makedoonia suhtes. Komisjon ning Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus. |
| --- | --- |

(14)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Põhja-Makedoonia suhtes. Komisjon ning Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.

| (15) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Põhja-Makedoonia pühendumist liiduga ühistele väärtustele, mille hulgas on demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste austamine, kestlik areng ja vaesuse vähendamine, samuti tema pühendumist avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(15)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Põhja-Makedoonia pühendumist liiduga ühistele väärtustele, mille hulgas on demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste austamine, kestlik areng ja vaesuse vähendamine, samuti tema pühendumist avatud, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Põhja-Makedoonia järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ning õigusriigi põhimõtet ja tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, samuti edendama Põhja-Makedoonia finantssektori valitsemistava ja järelevalvet ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, inimväärsete töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Komisjon peaks korrapäraselt seirama nii Põhja-Makedoonia kõnealuste eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Põhja-Makedoonia järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ning õigusriigi põhimõtet ja tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, samuti edendama Põhja-Makedoonia finantssektori valitsemistava ja järelevalvet ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, inimväärsete töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Komisjon peaks korrapäraselt seirama nii Põhja-Makedoonia kõnealuste eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist.

| (17) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Põhja-Makedoonia võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud kelmuste ja pettuse, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust seoses Põhja-Makedooniale liidu makromajandusliku finantsabi andmisega. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Põhja-Makedoonia võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud kelmuste ja pettuse, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumise ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle, kontrollikoda auditeid ja Euroopa Prokuratuur teostab oma pädevust seoses Põhja-Makedooniale liidu makromajandusliku finantsabi andmisega.

| (18) | Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabiga ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(18)

Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabiga ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (19) | Laenu vormis Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(19)

Laenu vormis Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist Põhja-Makedooniale peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama nimetatud abiga seotud asjaajamise käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist Põhja-Makedooniale peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama nimetatud abiga seotud asjaajamise käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid.

| (21) | Selleks et tagada käesoleva otsuse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada käesoleva otsuse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (22) | Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Põhja-Makedoonia ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust, kui määruses ei ole sätestatud teisiti. Arvestades et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on seda künnisväärtust ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning kõnealuse abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

(22)

Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Põhja-Makedoonia ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust, kui määruses ei ole sätestatud teisiti. Arvestades et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on seda künnisväärtust ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud kontrollimenetlust. Võttes arvesse Põhja-Makedooniale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning kõnealuse abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust.

| (23) | Võttes arvesse finantsabi piiratud summat, nimelt 100 000 000 eurot, selle ühekordset laadi ja väljamaksete soovitud ajakava, tagaks kompensatsioonilaenude kasutamine laenuoperatsioonide suurema paindlikkuse ja tõhususe võrreldes mitmekesise rahastamise strateegiaga. Seega peaks komisjon rahastama laenu osamakseid erandkorras kapitaliturgudel kompensatsioonilaenude vormis ja mitte kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artikliga 220a ette nähtud mitmekesise rahastamise strateegiat. Seega on asjakohane rahastada Põhja-Makedooniale antavat makromajanduslikku finantsabi üksikute finantstehingutega, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse finantsabi piiratud summat, nimelt 100 000 000 eurot, selle ühekordset laadi ja väljamaksete soovitud ajakava, tagaks kompensatsioonilaenude kasutamine laenuoperatsioonide suurema paindlikkuse ja tõhususe võrreldes mitmekesise rahastamise strateegiaga. Seega peaks komisjon rahastama laenu osamakseid erandkorras kapitaliturgudel kompensatsioonilaenude vormis ja mitte kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (6) artikliga 220a ette nähtud mitmekesise rahastamise strateegiat. Seega on asjakohane rahastada Põhja-Makedooniale antavat makromajanduslikku finantsabi üksikute finantstehingutega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Põhja-Makedoonia majanduse stabiliseerimise ja põhjaliku reformikava toetamiseks annab liit Põhja-Makedooniale maksimaalselt 100 000 000 eurot makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi“). Kogu abisumma tehakse kättesaadavaks laenude vormis. Liidu makromajanduslikku finantsabi antakse tingimusel, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu liidu asjaomase aasta eelarve. Abi aitab katta Põhja-Makedoonia maksebilansivajadusi, mis on kindlaks määratud IMFi programmis.

2.   Laenu rahastamiseks volitatakse komisjoni laenama liidu nimel vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja laenama vastavad summad edasi Põhja-Makedooniale laenamise suhtes kohaldatavatel tingimustel. Laenude maksimaalne keskmine tähtaeg on 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Põhja-Makedoonia vahel sõlmitud lepingute või kokkulepetega ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.

Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sealhulgas abi väljamaksetega, seotud suundumustest ning esitab nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi antakse kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

5.   Kui Põhja-Makedoonia rahastamisvajadus liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil algsete prognoosidega võrreldes oluliselt väheneb, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või lõpetab abi andmise, kasutades artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Põhja-Makedoonia järgib tulemuslikke demokraatlikke mehhanisme, sealhulgas parlamentaarset mitmeparteisüsteemi, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon seirab Põhja-Makedoonia lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (7).

Artikkel 3

1.   Komisjon lepib vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele Põhja-Makedoonia ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad selgelt määratletud majanduspoliitilised ja finantstingimused, mis keskenduvad struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele. Need majanduspoliitilised ja finantstingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis sisaldab kõnealuste tingimuste täitmise ajakava. Nimetatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute või kokkulepetega, sealhulgas Põhja-Makedoonias IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Põhja-Makedoonias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamise puhul. Poliitikameetmete kavandamisel võetakse igakülgselt arvesse ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, reeglitel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning muid liidu välispoliitika prioriteete. Komisjon seirab korrapäraselt Põhja-Makedoonia kõnealuste eesmärkide saavutamise edenemist.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse komisjoni ja Põhja-Makedoonia vahel sõlmitavas laenulepingus.

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimuste täitmist, sealhulgas Põhja-Makedoonia majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Selle kontrolli eesmärgil koordineerib komisjon oma tegevust põhjalikult IMFi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks kahe osamaksena.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi eraldisi tehakse kohasel juhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/947 (8).

3.   Komisjon teeb osamaksete väljamaksmise otsuse, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus;

| b) | poliitilist programmi, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, rakendatakse jätkuvalt ja rahuldavalt; |
| --- | --- |

b)

poliitilist programmi, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, rakendatakse jätkuvalt ja rahuldavalt;

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi ja finantstingimusi täidetakse rahuldavalt. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi ja finantstingimusi täidetakse rahuldavalt.

4.   Teine osamakse tehakse üldjuhul mitte varem kui kolme kuu möödumisel esimese osamakse tegemisest.

5.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused ei ole täidetud, peatab komisjon liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed ajutiselt või lõpetab need. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või lõpetamise põhjustest.

6.   Liidu makromajanduslik finantsabi makstakse välja Põhja-Makedoonia Keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud kokkulepitud tingimustega ja eeldusel, et täiendav rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Põhja-Makedoonia rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes sama väärtuspäeva kursiga ja need ei too liidu jaoks kaasa laenutähtaegade muutumist ning nendest ei tulene liidule valuuta- või intressimäärariski ega muid kommertsriske.

2.   Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Põhja-Makedoonia seda taotleb, võib komisjon astuda vajalikke samme, et tagada laenulepingu tingimustesse ennetähtaegse tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.

3.   Kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandada ja kui Põhja-Makedoonia seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgsed laenud täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ning see ei põhjusta asjaomase laenu tähtaja pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Põhja-Makedoonia kannab kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas määrusega (EL, Euratom) 2018/1046.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendatakse eelarve otsese täitmise raames.

3.   Põhja-Makedoonia ametiasutustega sõlmitav laenuleping peab sisaldama kõiki järgmisi sätteid, millega:

| a) | tagatakse, et Põhja-Makedoonia kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid õigusnormide rikkumiste ning kelmuste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Põhja-Makedoonia kontrollib korrapäraselt liidu üldeelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid õigusnormide rikkumiste ning kelmuste ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava kelmuse ja pettuse, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (9) ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (11) ning nende liikmesriikide puhul, kes osalevad tõhustatud koostöös seoses Euroopa Prokuratuuriga, samuti kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (12); |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse, eelkõige nähes ette konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutava kelmuse ja pettuse, korruptsiooni ja muude õigusnormide rikkumiste ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (9) ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (11) ning nende liikmesriikide puhul, kes osalevad tõhustatud koostöös seoses Euroopa Prokuratuuriga, samuti kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (12);

| c) | antakse Euroopa Pettustevastasele Ametile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalkriminalistika toimingud ja intervjuud; |
| --- | --- |

c)

antakse Euroopa Pettustevastasele Ametile sõnaselge õigus korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, sealhulgas digitaalkriminalistika toimingud ja intervjuud;

| d) | antakse komisjonile või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi; |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile või tema esindajatele sõnaselge õigus teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi;

| e) | antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu tegevusanalüüsid; |
| --- | --- |

e)

antakse komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale sõnaselge õigus teha liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu tegevusanalüüsid;

| f) | tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist, kui on kindlaks tehtud, et Põhja-Makedoonia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud kelmuse või pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve; |
| --- | --- |

f)

tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist, kui on kindlaks tehtud, et Põhja-Makedoonia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud kelmuse või pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve;

| g) | tagatakse, et kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud kannab Põhja-Makedoonia. |
| --- | --- |

g)

tagatakse, et kõik käesoleva otsuse kohaste laenuvõtmis- ja laenuandmistehingutega seotud liidu kulud kannab Põhja-Makedoonia.

4.   Enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist hindab komisjon tegevusanalüüsis riigi finantskorda, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, mis on abi andmise seisukohast asjakohased.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal, sealhulgas hinnangu otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruandes

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist;

| b) | hinnatakse Põhja-Makedoonia majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edusamme; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Põhja-Makedoonia majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edusamme;

| c) | tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, riigi jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel. |
| --- | --- |

c)

tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, riigi jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamakseid käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

2.   Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu antud makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 12. juuli 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 13. juuni 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. juuli 2023. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta otsus (EL) 2020/701, mis käsitleb makromajandusliku finantsabi andmist laienemis- ja naabruspoliitika partneritele COVID-19 pandeemia kontekstis (ELT L 165, 27.5.2020, lk 31).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (ELT L 330, 20.9.2021, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

12

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/8

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1462,

17. juuli 2023,

millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu järeldustele, milles mõisteti hukka vägivald ning inimõiguste ulatuslik ja süstemaatiline rikkumine Süürias, võttis nõukogu 18. jaanuaril 2012 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP (1) ja määruse (EL) nr 36/2012, mis mõlemad käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu järeldustele, milles mõisteti hukka vägivald ning inimõiguste ulatuslik ja süstemaatiline rikkumine Süürias, võttis nõukogu 18. jaanuaril 2012 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP (1) ja määruse (EL) nr 36/2012, mis mõlemad käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (2).

| (2) | Võttes arvesse Süüria halvenevat olukorda, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdast ja süstemaatilist rikkumist, sealhulgas keemiarelvade kasutamist tsiviilelanikkonna vastu, jätkab nõukogu nimede lisamist nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Süüria halvenevat olukorda, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdast ja süstemaatilist rikkumist, sealhulgas keemiarelvade kasutamist tsiviilelanikkonna vastu, jätkab nõukogu nimede lisamist nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | 6. veebruaril 2023 toimunud traagiline maavärin halvendas niigi rasket olukorda veelgi ja suurendas Süüria elanikkonna kannatusi. |
| --- | --- |

(3)

6. veebruaril 2023 toimunud traagiline maavärin halvendas niigi rasket olukorda veelgi ja suurendas Süüria elanikkonna kannatusi.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 9. veebruari 2023. aasta järeldustes taas liidu valmisolekut anda täiendavat abi, et leevendada kannatusi kõikides mõjutatud piirkondades. Ülemkogu kutsus kõiki üles tagama, et Süüria maavärina ohvrid saaksid humanitaarabi olenemata nende asukohast, ning esitas humanitaarkogukonnale üleskutse tagada ÜRO egiidi all abi kiire kohaletoimetamine. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 9. veebruari 2023. aasta järeldustes taas liidu valmisolekut anda täiendavat abi, et leevendada kannatusi kõikides mõjutatud piirkondades. Ülemkogu kutsus kõiki üles tagama, et Süüria maavärina ohvrid saaksid humanitaarabi olenemata nende asukohast, ning esitas humanitaarkogukonnale üleskutse tagada ÜRO egiidi all abi kiire kohaletoimetamine.

| (5) | Liidu piiravad meetmed, sealhulgas need, mis on võetud seoses olukorraga Süürias, ei ole mõeldud takistama humanitaarabi andmist abivajajatele. Piiravad meetmed, mille nõukogu on võtnud seoses olukorraga Süürias, ei piira liidu ja Süüria vahelist kaubandust ei toiduainete ja ravimite ega ka enamikus muudes sektorites. Lisaks on üksikmeetmete puhul kehtestatud erandid, mis võimaldavad teha loetellu kantud isikutele kättesaadavaks rahalised vahendid ja majandusressursid, mida kasutatakse ainult Süürias humanitaarabi andmiseks või Süüria tsiviilelanikkonna abistamiseks. Teatavatel juhtudel on selleks vaja asjaomase riikliku pädeva asutuse eelnevat luba. |
| --- | --- |

(5)

Liidu piiravad meetmed, sealhulgas need, mis on võetud seoses olukorraga Süürias, ei ole mõeldud takistama humanitaarabi andmist abivajajatele. Piiravad meetmed, mille nõukogu on võtnud seoses olukorraga Süürias, ei piira liidu ja Süüria vahelist kaubandust ei toiduainete ja ravimite ega ka enamikus muudes sektorites. Lisaks on üksikmeetmete puhul kehtestatud erandid, mis võimaldavad teha loetellu kantud isikutele kättesaadavaks rahalised vahendid ja majandusressursid, mida kasutatakse ainult Süürias humanitaarabi andmiseks või Süüria tsiviilelanikkonna abistamiseks. Teatavatel juhtudel on selleks vaja asjaomase riikliku pädeva asutuse eelnevat luba.

| (6) | Nõukogu võttis 23. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/408 (3) ja määruse (EL) 2023/407, (4) millega kehtestati loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute ja üksuste varade külmutamise ning neile rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise piirangute suhtes erand. Nõukogu otsustas, et seda erandit tuleks humanitaarabi andmises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja teatavate kindlaksmääratud osalejate kategooriate suhtes kohaldada esialgu kuus kuud, kuni 24. augustini 2023. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 23. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/408 (3) ja määruse (EL) 2023/407, (4) millega kehtestati loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute ja üksuste varade külmutamise ning neile rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise piirangute suhtes erand. Nõukogu otsustas, et seda erandit tuleks humanitaarabi andmises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja teatavate kindlaksmääratud osalejate kategooriate suhtes kohaldada esialgu kuus kuud, kuni 24. augustini 2023.

| (7) | Selleks et reageerida Süüria akuutsele humanitaarkriisile, mida süvendas maavärin, ja hõlbustada abi kiiret kohaletoimetamist, tuleks erandit pikendada kuni 24. veebruarini 2024. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et reageerida Süüria akuutsele humanitaarkriisile, mida süvendas maavärin, ja hõlbustada abi kiiret kohaletoimetamist, tuleks erandit pikendada kuni 24. veebruarini 2024.

| (8) | Käesoleva määrusega tehtavad muudatused kuuluvad aluslepingu kohaldamisalasse, mistõttu on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, et tagada eelkõige nende ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega tehtavad muudatused kuuluvad aluslepingu kohaldamisalasse, mistõttu on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, et tagada eelkõige nende ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 36/2012 artikli 16a lõikes 1 asendatakse kuupäev „25. augustini 2023“ kuupäevaga „24. veebruarini 2024“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L 147, 1.6.2013, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (ELT L 16, 19.1.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 23. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/408, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L 56 I, 23.2.2023, lk 4).

3

(4)  Nõukogu 23. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/407, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L 56 I, 23.2.2023, lk 1).

4

---

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1463,

10. juuli 2023,

millega kiidetakse heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 115 lõike 2 kohane muudatus seoses veinisektori traditsiooniliste nimetustega („Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslewein“)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eelkõige selle artikli 115 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (2) artikli 28 lõigetele 2 ja 3 ning artiklile 34 vaatas komisjon läbi Austria esitatud ja Euroopa Liidu Teatajas (3) avaldatud taotluse saada heakskiit traditsiooniliste nimetustega „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“ seotud muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (2) artikli 28 lõigetele 2 ja 3 ning artiklile 34 vaatas komisjon läbi Austria esitatud ja Euroopa Liidu Teatajas (3) avaldatud taotluse saada heakskiit traditsiooniliste nimetustega „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“ seotud muudatusele.

| (2) | Komisjon ei ole saanud ühtegi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/34 (4) artikli 22 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon ei ole saanud ühtegi komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/34 (4) artikli 22 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 31 lõikele 3 tuleks traditsiooniliste nimetustega „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“ seotud muudatus heaks kiita ja kanda see rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklis 25 osutatud kaitstud traditsiooniliste nimetuste elektroonilisse registrisse. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 31 lõikele 3 tuleks traditsiooniliste nimetustega „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“, „Beerenauslese/Beerenauslesewein“ seotud muudatus heaks kiita ja kanda see rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklis 25 osutatud kaitstud traditsiooniliste nimetuste elektroonilisse registrisse.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Traditsiooniliste nimetustega „Landwein“, „Qualitätswein“, „Kabinett/Kabinettwein“, „Spätlese/Spätlesewein“, „Auslese/Auslesewein“, „Strohwein“, „Schilfwein“, „Eiswein“, „Ausbruch/Ausbruchwein“, „Trockenbeerenauslese“ ja „Beerenauslese/Beerenauslesewein“ seotud muudatus, mis on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, kiidetakse käesolevaga heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas (ELT L 9, 11.1.2019, lk 2).

2

(3)  
  ELT C 23, 23.1.2023, lk 22.

3

(4)  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/34, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, tootespetsifikaadi muudatuste, kaitstud nimetuste registri, kaitse tühistamise ja sümbolite kasutamise kohta ning millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses asjakohase kontrollisüsteemiga (ELT L 9, 11.1.2019, lk 46).

4

---

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1464,

14. juuli 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa seoses formaldehüüdi ja formaldehüüdi vabastavate ainetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 68 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Formaldehüüd on gaas, mis reageerib ümbritseva õhu temperatuuril ja atmosfäärirõhu tingimustes väga kergesti. See on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) VI lisa 3. osas klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks, 2. kategooria mutageeniks, 3. kategooria ägedalt mürgiseks aineks, 1B kategooria nahka söövitavaks aineks ja 1. kategooria nahka sensibiliseerivaks aineks. |
| --- | --- |

(1)

Formaldehüüd on gaas, mis reageerib ümbritseva õhu temperatuuril ja atmosfäärirõhu tingimustes väga kergesti. See on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) VI lisa 3. osas klassifitseeritud 1B kategooria kantserogeeniks, 2. kategooria mutageeniks, 3. kategooria ägedalt mürgiseks aineks, 1B kategooria nahka söövitavaks aineks ja 1. kategooria nahka sensibiliseerivaks aineks.

| (2) | Formaldehüüd on suurtes kogustes toodetav kemikaal, millel on palju kasutusviise. Seda tekib ka inimeste ja loomade organismis endogeenselt ning see on oluline metaboolne vaheaine kõikides rakkudes. 98 % liidus toodetud või liitu imporditud formaldehüüdist kasutatakse keemilise vaheainena formaldehüüdipõhiste vaikude, termoplastide ja muude kemikaalide tootmisel, mida kasutatakse omakorda paljudes kasutusvaldkondades. Formaldehüüdipõhiseid vaike kasutades valmistatakse mitmesuguseid tooteid, millest võib seetõttu vabaneda formaldehüüdi. Eelkõige kasutatakse formaldehüüdipõhiseid vaike puidupõhiste paneelide tootmiseks, kus need toimivad puiduosakeste sideainena. Selliseid vaike kasutatakse ka muude puidupõhiste toodete, nagu mööbli ja põrandakatete, tapeetide, vahtude, maanteesõidukite ja lennukite osade ning tekstiil- ja nahktoodete tootmisel. |
| --- | --- |

(2)

Formaldehüüd on suurtes kogustes toodetav kemikaal, millel on palju kasutusviise. Seda tekib ka inimeste ja loomade organismis endogeenselt ning see on oluline metaboolne vaheaine kõikides rakkudes. 98 % liidus toodetud või liitu imporditud formaldehüüdist kasutatakse keemilise vaheainena formaldehüüdipõhiste vaikude, termoplastide ja muude kemikaalide tootmisel, mida kasutatakse omakorda paljudes kasutusvaldkondades. Formaldehüüdipõhiseid vaike kasutades valmistatakse mitmesuguseid tooteid, millest võib seetõttu vabaneda formaldehüüdi. Eelkõige kasutatakse formaldehüüdipõhiseid vaike puidupõhiste paneelide tootmiseks, kus need toimivad puiduosakeste sideainena. Selliseid vaike kasutatakse ka muude puidupõhiste toodete, nagu mööbli ja põrandakatete, tapeetide, vahtude, maanteesõidukite ja lennukite osade ning tekstiil- ja nahktoodete tootmisel.

| (3) | Komisjon palus 20. detsembril 2017 (3) Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „kemikaaliamet“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõikele 1 koostada kõnealuse määruse XV lisa nõuetele vastav toimik (edaspidi „XV lisa kohane toimik“), et hinnata riski, mis tuleneb inimeste tervisele tarbijakasutuseks mõeldud segudes ja toodetes sisalduvast formaldehüüdist ja formaldehüüdi vabastavatest ainetest. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus 20. detsembril 2017 (3) Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „kemikaaliamet“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõikele 1 koostada kõnealuse määruse XV lisa nõuetele vastav toimik (edaspidi „XV lisa kohane toimik“), et hinnata riski, mis tuleneb inimeste tervisele tarbijakasutuseks mõeldud segudes ja toodetes sisalduvast formaldehüüdist ja formaldehüüdi vabastavatest ainetest.

| (4) | 11. märtsil 2019 esitas kemikaaliamet (toimiku esitamise kontekstis edaspidi „toimiku esitaja“) XV lisa kohase toimiku, (4) mis näitas, et inimeste tervisele avalduv risk, mis tuleneb sisekeskkondades tarbijale mõeldud toodetest vabanevast formaldehüüdist, ei ole kõigi kasutusjuhtude puhul piisavalt ohjatud ning et kõnealuse riski vähendamiseks on vaja kogu liitu hõlmavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

11. märtsil 2019 esitas kemikaaliamet (toimiku esitamise kontekstis edaspidi „toimiku esitaja“) XV lisa kohase toimiku, (4) mis näitas, et inimeste tervisele avalduv risk, mis tuleneb sisekeskkondades tarbijale mõeldud toodetest vabanevast formaldehüüdist, ei ole kõigi kasutusjuhtude puhul piisavalt ohjatud ning et kõnealuse riski vähendamiseks on vaja kogu liitu hõlmavaid meetmeid.

| (5) | Toimiku esitaja hindas formaldehüüdist tulenevat ohtu, võttes arvesse aine mõju mitmele uuritavale omadusele, ning jõudis järeldusele, et sissehingamisest tulenev risk, mis põhjustab sensoorset ärritust, on inimeste puhul kõige sensibiliseerivam mõju. XV lisa kohases toimikus hinnati formaldehüüdi sissehingamisest tulenevaid riske, mida seostatakse tarbijate kokkupuutega, ja võeti aluseks formaldehüüdi käsitlevad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) siseõhu kvaliteedi suunised (keskmine kontsentratsioon 30 minuti jooksul inimestel tekkiva sensoorse ärrituse põhjal) (5). Nendes suunistes esitatud piirnorm on 0,1 mg/m3 lühiajalise kokkupuute korral, et vältida kahjulikku toimet kopsutalitlusele, aga ka pikaajalisi tervisemõjusid, sealhulgas nasofarüngeaalset vähki. Toimiku esitaja kasutas seda väärtust piirnormina, millest suuremat kokkupuudet ei tohiks inimestele tekitada (tuletatud mittetoimiv tase (DNEL)) ja arvutas kavandatud piirnormiks 0,124 mg/m3. |
| --- | --- |

(5)

Toimiku esitaja hindas formaldehüüdist tulenevat ohtu, võttes arvesse aine mõju mitmele uuritavale omadusele, ning jõudis järeldusele, et sissehingamisest tulenev risk, mis põhjustab sensoorset ärritust, on inimeste puhul kõige sensibiliseerivam mõju. XV lisa kohases toimikus hinnati formaldehüüdi sissehingamisest tulenevaid riske, mida seostatakse tarbijate kokkupuutega, ja võeti aluseks formaldehüüdi käsitlevad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) siseõhu kvaliteedi suunised (keskmine kontsentratsioon 30 minuti jooksul inimestel tekkiva sensoorse ärrituse põhjal) (5). Nendes suunistes esitatud piirnorm on 0,1 mg/m3 lühiajalise kokkupuute korral, et vältida kahjulikku toimet kopsutalitlusele, aga ka pikaajalisi tervisemõjusid, sealhulgas nasofarüngeaalset vähki. Toimiku esitaja kasutas seda väärtust piirnormina, millest suuremat kokkupuudet ei tohiks inimestele tekitada (tuletatud mittetoimiv tase (DNEL)) ja arvutas kavandatud piirnormiks 0,124 mg/m3.

| (6) | Kättesaadava kirjanduse ja kokkupuute hindamise tulemuste põhjal jõudis toimiku esitaja järeldusele, et riskid, mis tulenevad inimeste tervisele formaldehüüdi vabanemisest tarbijakasutuseks mõeldud segudest, on piisavalt ohjatud. |
| --- | --- |

(6)

Kättesaadava kirjanduse ja kokkupuute hindamise tulemuste põhjal jõudis toimiku esitaja järeldusele, et riskid, mis tulenevad inimeste tervisele formaldehüüdi vabanemisest tarbijakasutuseks mõeldud segudest, on piisavalt ohjatud.

| (7) | Seetõttu tegi toimiku esitaja ettepaneku keelata formaldehüüdi ja formaldehüüdi vabastavate ainete turule laskmine toodetes, mis põhjustavad tarbijate kokkupuute formaldehüüdiga, kui formaldehüüdi vabanemine põhjustas katsekambri õhus kontsentratsiooni üle 0,124 mg/m3. Lisaks täpsustas toimiku esitaja, et turule ei tohiks lasta formaldehüüdi sisaldavaid maantee- ja õhusõidukeid, millesse formaldehüüd või formaldehüüdi vabastavad ained lisati tootmise käigus tahtlikult, kui nende siseõhus mõõdetud formaldehüüdi kontsentratsioon ületab 0,1 mg/m3 ja kui tarbija võib sellistes sõidukites või lennukites formaldehüüdiga kokku puutuda (6). |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tegi toimiku esitaja ettepaneku keelata formaldehüüdi ja formaldehüüdi vabastavate ainete turule laskmine toodetes, mis põhjustavad tarbijate kokkupuute formaldehüüdiga, kui formaldehüüdi vabanemine põhjustas katsekambri õhus kontsentratsiooni üle 0,124 mg/m3. Lisaks täpsustas toimiku esitaja, et turule ei tohiks lasta formaldehüüdi sisaldavaid maantee- ja õhusõidukeid, millesse formaldehüüd või formaldehüüdi vabastavad ained lisati tootmise käigus tahtlikult, kui nende siseõhus mõõdetud formaldehüüdi kontsentratsioon ületab 0,1 mg/m3 ja kui tarbija võib sellistes sõidukites või lennukites formaldehüüdiga kokku puutuda (6).

| (8) | Toimiku esitaja algses ettepanekus kehtestati standardmeetod EN 717–1 puidupõhistest paneelidest vabaneva formaldehüüdi mõõtmiseks katsekambris. Et selgitada, et kasutada võib ka muid sobivaid katsemeetodeid ja hõlmata muid tooteid peale puidupõhiste paneelide, asendas toimiku esitaja oma ettepanekus viite standardile EN 717–1 tingimuste ja meetodite ulatuslikuma kirjeldusega. Ümbritseva keskkonna tingimused võivad mõjutada toodetest vabaneva formaldehüüdi kontsentratsiooni ja seetõttu on XV lisa kohases toimikus loetletud ka asjakohased katseparameetrid. |
| --- | --- |

(8)

Toimiku esitaja algses ettepanekus kehtestati standardmeetod EN 717–1 puidupõhistest paneelidest vabaneva formaldehüüdi mõõtmiseks katsekambris. Et selgitada, et kasutada võib ka muid sobivaid katsemeetodeid ja hõlmata muid tooteid peale puidupõhiste paneelide, asendas toimiku esitaja oma ettepanekus viite standardile EN 717–1 tingimuste ja meetodite ulatuslikuma kirjeldusega. Ümbritseva keskkonna tingimused võivad mõjutada toodetest vabaneva formaldehüüdi kontsentratsiooni ja seetõttu on XV lisa kohases toimikus loetletud ka asjakohased katseparameetrid.

| (9) | 13. märtsil 2020 võttis kemikaaliameti riskihindamise komitee vastu arvamuse. Selles pidas riskihindamise komitee WHO suunistes esitatud piirnormi elanikkonna kaitseks ebapiisavaks ja leidis eelkõige, et inimestel esineva lühiajalise sensoore ärrituse põhjal ei saa teha järeldusi sellise pikaajalise tagajärje nagu vähi kohta. Riskihindamise komitee määras loomadel esinevate krooniliste hingamisteede ärrituste alusel DNELiks 0,05 mg/m3 ning järeldas, et riski ohjamiseks on toodetest vabaneva formaldehüüdi ning maanteesõidukite salongis esineva formaldehüüdi puhul piisavaks piirnormiks 0,05 mg/m3. |
| --- | --- |

(9)

13. märtsil 2020 võttis kemikaaliameti riskihindamise komitee vastu arvamuse. Selles pidas riskihindamise komitee WHO suunistes esitatud piirnormi elanikkonna kaitseks ebapiisavaks ja leidis eelkõige, et inimestel esineva lühiajalise sensoore ärrituse põhjal ei saa teha järeldusi sellise pikaajalise tagajärje nagu vähi kohta. Riskihindamise komitee määras loomadel esinevate krooniliste hingamisteede ärrituste alusel DNELiks 0,05 mg/m3 ning järeldas, et riski ohjamiseks on toodetest vabaneva formaldehüüdi ning maanteesõidukite salongis esineva formaldehüüdi puhul piisavaks piirnormiks 0,05 mg/m3.

| (10) | Komitee leidis, et õhusõidukites on formaldehüüdiga kokkupuutest tulenev risk reisijatele piisavalt ohjatud. |
| --- | --- |

(10)

Komitee leidis, et õhusõidukites on formaldehüüdiga kokkupuutest tulenev risk reisijatele piisavalt ohjatud.

| (11) | Riskihindamise komitee soovitas kehtestada toimiku esitaja soovitatud 12 kuu asemel 24 kuu pikkuse üleminekuperioodi, mis kestaks jõustumisest kuni kavandatud piirangu kohaldamiseni, kuna leiti, et standardanalüüsimeetodite väljatöötamiseks kõigis mõjutatud sektorites on vaja rohkem aega. Riskihindamise komitee jõudis järeldusele, et tema poolt muudetud kujul on kavandatud piirang kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, et vähendada inimeste tervisele avalduvaid kindlakstehtud riske, mis tulenevad tarbijate kokkupuutest formaldehüüdiga, arvestades seda, kui tõhusalt see riski vähendab, kui praktiline see on ja millist seiret selle suhtes on võimalik teha. |
| --- | --- |

(11)

Riskihindamise komitee soovitas kehtestada toimiku esitaja soovitatud 12 kuu asemel 24 kuu pikkuse üleminekuperioodi, mis kestaks jõustumisest kuni kavandatud piirangu kohaldamiseni, kuna leiti, et standardanalüüsimeetodite väljatöötamiseks kõigis mõjutatud sektorites on vaja rohkem aega. Riskihindamise komitee jõudis järeldusele, et tema poolt muudetud kujul on kavandatud piirang kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, et vähendada inimeste tervisele avalduvaid kindlakstehtud riske, mis tulenevad tarbijate kokkupuutest formaldehüüdiga, arvestades seda, kui tõhusalt see riski vähendab, kui praktiline see on ja millist seiret selle suhtes on võimalik teha.

| (12) | 17. septembril 2020 võttis kemikaaliameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee vastu arvamuse, milles jõuti järeldusele toimiku esitaja kavandatud piirangu ja riskihindamise komitee kavandatud muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(12)

17. septembril 2020 võttis kemikaaliameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee vastu arvamuse, milles jõuti järeldusele toimiku esitaja kavandatud piirangu ja riskihindamise komitee kavandatud muudatuste kohta.

| (13) | Selles arvamuses tunnistas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, et toimiku esitaja ettepanek toob kaasa kümnete miljonite eurode suurused tootmise, proovide võtmise, katsetamise ja jõustamisega seotud kulud. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jõudis siiski järeldusele, et need kulud on asjaomastes sektorites eeldatavasti piiratud, sest enamik praegu liidu turule lastud tooteid, sealhulgas maanteesõidukid, juba vastavad kavandatud piirnormile. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jõudis ka järeldusele, et toimiku esitaja kavandatud piirangu kasu tuleneb eelkõige sellest, et piiratakse selliste toodete, sealhulgas importtoodete turule laskmist, millest vabaneb suures kontsentratsioonis formaldehüüdi. Piirangu tulemusena väheneks peamiselt uutes eluruumides elavate inimeste tervisele avalduv kahjulik mõju, mis on muu hulgas silmade ja ülemiste hingamisteede ärritus ja nasofarüngeaalse vähi risk. |
| --- | --- |

(13)

Selles arvamuses tunnistas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, et toimiku esitaja ettepanek toob kaasa kümnete miljonite eurode suurused tootmise, proovide võtmise, katsetamise ja jõustamisega seotud kulud. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jõudis siiski järeldusele, et need kulud on asjaomastes sektorites eeldatavasti piiratud, sest enamik praegu liidu turule lastud tooteid, sealhulgas maanteesõidukid, juba vastavad kavandatud piirnormile. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee jõudis ka järeldusele, et toimiku esitaja kavandatud piirangu kasu tuleneb eelkõige sellest, et piiratakse selliste toodete, sealhulgas importtoodete turule laskmist, millest vabaneb suures kontsentratsioonis formaldehüüdi. Piirangu tulemusena väheneks peamiselt uutes eluruumides elavate inimeste tervisele avalduv kahjulik mõju, mis on muu hulgas silmade ja ülemiste hingamisteede ärritus ja nasofarüngeaalse vähi risk.

| (14) | Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis, et kavandatud kasu, mis tuleneb tarbijale mõeldud toodetest vabaneva formaldehüüdi koguse piiramisest siseruumides ja maanteesõidukite salongis, on ühiskonna jaoks võimalik saavutada piiratud kuludega. Seepärast jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et toimiku esitaja ettepanek on kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, mille abil saab vähendada inimeste tervist mõjutavat kindlakstehtud riski, võttes arvesse selle sotsiaal-majanduslikku kasu ja sotsiaal-majanduslikke kulusid, kui lisatakse teatavad erandid ja kiidetakse heaks kavandatud katsetingimused. |
| --- | --- |

(14)

Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee leidis, et kavandatud kasu, mis tuleneb tarbijale mõeldud toodetest vabaneva formaldehüüdi koguse piiramisest siseruumides ja maanteesõidukite salongis, on ühiskonna jaoks võimalik saavutada piiratud kuludega. Seepärast jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et toimiku esitaja ettepanek on kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, mille abil saab vähendada inimeste tervist mõjutavat kindlakstehtud riski, võttes arvesse selle sotsiaal-majanduslikku kasu ja sotsiaal-majanduslikke kulusid, kui lisatakse teatavad erandid ja kiidetakse heaks kavandatud katsetingimused.

| (15) | Selleks et anda sidusrühmadele piirangu rakendamiseks piisavalt aega, soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee kõigis sektorites piirangu kohaldamist 24 kuu võrra edasi lükata. Veoautode ja busside puhul soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee siiski 36 kuu pikkust üleminekuperioodi, kuna on vaja välja töötada standardanalüüsimeetodid formaldehüüdi kontsentratsiooni mõõtmiseks selliste sõidukite salongis. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et anda sidusrühmadele piirangu rakendamiseks piisavalt aega, soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee kõigis sektorites piirangu kohaldamist 24 kuu võrra edasi lükata. Veoautode ja busside puhul soovitas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee siiski 36 kuu pikkust üleminekuperioodi, kuna on vaja välja töötada standardanalüüsimeetodid formaldehüüdi kontsentratsiooni mõõtmiseks selliste sõidukite salongis.

| (16) | Lisaks jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et riskihindamise komitee muudetud kavandatud piirang põhjustab suuri, kümnetesse miljarditesse eurodesse ulatuvaid sotsiaal-majanduslikke kulusid, mis on muu hulgas teadus- ja arendustegevusse ning uude tehnoloogiasse investeerimise kulud, suuremad tootmiskulud, proovivõtu- ja testimiskulud, aga ka töökohtade vähenemine. Lisaks võib sellel olla negatiivne mõju ringlussevõtu sektoritele ja ringmajandusele. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tunnistas, et riskihindamise komitee pakutud piirnormi saavutamiseks on teatavate kasutusviiside jaoks olemas tehniliselt teostatavad alternatiivid, kuid selleks on vaja teha ulatuslikke tehnoloogilisi muudatusi ja mõnel juhul tuleks kasutada vähem kestlikke alternatiive. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et riskihindamise komitee muudetud kavandatud piirang põhjustab suuri, kümnetesse miljarditesse eurodesse ulatuvaid sotsiaal-majanduslikke kulusid, mis on muu hulgas teadus- ja arendustegevusse ning uude tehnoloogiasse investeerimise kulud, suuremad tootmiskulud, proovivõtu- ja testimiskulud, aga ka töökohtade vähenemine. Lisaks võib sellel olla negatiivne mõju ringlussevõtu sektoritele ja ringmajandusele. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tunnistas, et riskihindamise komitee pakutud piirnormi saavutamiseks on teatavate kasutusviiside jaoks olemas tehniliselt teostatavad alternatiivid, kuid selleks on vaja teha ulatuslikke tehnoloogilisi muudatusi ja mõnel juhul tuleks kasutada vähem kestlikke alternatiive.

| (17) | Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tunnistas, et riskihindamise komitee ettepanekul võib olla täiendav kasu, sest see viib kokkupuute vähenemiseni, mis võib toimiku esitaja ettepanekuga võrreldes vähendada suuremal määral silmade ja ülemiste hingamisteede ärrituse ning nasofarüngeaalsete vähivormide esinemist. Riskihindamise komitee ei arvutanud siiski, kui suurel määral väheneb risk madalama piirnormi puhul ning seetõttu on täiendava tervisekasu suurus teadmata. Lisaks arvutas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee hindamise käigus tehtud analüüsis välja, et suuri sotsiaal-majanduslikke kulusid arvestades peaks nasofarüngeaalse vähi esinemissagedus liidu nende elanike seas, kes elavad uutes eluruumides, olema 200 korda suurem kui tegelik täheldatud esinemissagedus, et riskihindamise komitee ettepanek saavutaks tasuvuspiiri. Võttes arvesse kõnealust tasuvusanalüüsi, tööstuselt konsultatsioonide käigus saadud teavet ning selliste andmete või teabe puudumist, mis võimaldaksid kvantifitseerida täiendavat kasu tervisele, jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et riskhindamise komitee soovitatud piirnormil põhinev piirang ei näi sotsiaal-majandusliku kasu ja sotsiaal-majanduslike kulude seisukohast olevat kindlakstehtud riski vähendamiseks asjakohane meede. |
| --- | --- |

(17)

Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tunnistas, et riskihindamise komitee ettepanekul võib olla täiendav kasu, sest see viib kokkupuute vähenemiseni, mis võib toimiku esitaja ettepanekuga võrreldes vähendada suuremal määral silmade ja ülemiste hingamisteede ärrituse ning nasofarüngeaalsete vähivormide esinemist. Riskihindamise komitee ei arvutanud siiski, kui suurel määral väheneb risk madalama piirnormi puhul ning seetõttu on täiendava tervisekasu suurus teadmata. Lisaks arvutas sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee hindamise käigus tehtud analüüsis välja, et suuri sotsiaal-majanduslikke kulusid arvestades peaks nasofarüngeaalse vähi esinemissagedus liidu nende elanike seas, kes elavad uutes eluruumides, olema 200 korda suurem kui tegelik täheldatud esinemissagedus, et riskihindamise komitee ettepanek saavutaks tasuvuspiiri. Võttes arvesse kõnealust tasuvusanalüüsi, tööstuselt konsultatsioonide käigus saadud teavet ning selliste andmete või teabe puudumist, mis võimaldaksid kvantifitseerida täiendavat kasu tervisele, jõudis sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee järeldusele, et riskhindamise komitee soovitatud piirnormil põhinev piirang ei näi sotsiaal-majandusliku kasu ja sotsiaal-majanduslike kulude seisukohast olevat kindlakstehtud riski vähendamiseks asjakohane meede.

| (18) | Toimiku esitaja ettepaneku üle konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ning selle soovitusi ettepaneku rakendatavuse ja täidetavuse kohta on arvesse võetud. Tuleb märkida, et foorum ei arutanud riskihindamise komitee muudatusi, sest need esitati pärast foorumiga konsulteerimist. |
| --- | --- |

(18)

Toimiku esitaja ettepaneku üle konsulteeriti jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ning selle soovitusi ettepaneku rakendatavuse ja täidetavuse kohta on arvesse võetud. Tuleb märkida, et foorum ei arutanud riskihindamise komitee muudatusi, sest need esitati pärast foorumiga konsulteerimist.

| (19) | Kemikaaliamet edastas riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused komisjonile 23. veebruaril 2021 (7). Riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes jõuti järeldusele, et tarbijate tervisele avaldub risk, mida ei ole piisavalt ohjatud ja millega tuleb tegeleda liidu tasandil, kuna toodetest vabaneb siseõhku ja maanteesõidukitest nende salongi formaldehüüdi. |
| --- | --- |

(19)

Kemikaaliamet edastas riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamused komisjonile 23. veebruaril 2021 (7). Riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes jõuti järeldusele, et tarbijate tervisele avaldub risk, mida ei ole piisavalt ohjatud ja millega tuleb tegeleda liidu tasandil, kuna toodetest vabaneb siseõhku ja maanteesõidukitest nende salongi formaldehüüdi.

| (20) | Komisjon märgib, et kuigi toimiku esitaja kavandatud piirangus ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes viidatakse tarbijatele, käsitletakse ettepaneku aluseks olevas hinnangus riski elanikkonnale, kes võib kokku puutuda siseõhku vabanenud formaldehüüdiga; kõnealuse elanikkonna hulka ei arvata töötajaid, kuid see hõlmab isikuid, kes ei ole otsesed tarbijad. Õigusselguse huvides on seega asjakohane viidata üldsusele kui elanikkonnale, keda piirang puudutab. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon märgib, et kuigi toimiku esitaja kavandatud piirangus ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes viidatakse tarbijatele, käsitletakse ettepaneku aluseks olevas hinnangus riski elanikkonnale, kes võib kokku puutuda siseõhku vabanenud formaldehüüdiga; kõnealuse elanikkonna hulka ei arvata töötajaid, kuid see hõlmab isikuid, kes ei ole otsesed tarbijad. Õigusselguse huvides on seega asjakohane viidata üldsusele kui elanikkonnale, keda piirang puudutab.

| (21) | Võttes arvesse XV lisa kohast toimikut ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi, leiab komisjon, et toodetest vabanevast formaldehüüdist tekib inimeste tervisele vastuvõetamatu risk ning et piirang, millega kehtestatakse formaldehüüdi vabastavate toodete suhtes piirnorm, et vähendada sissehingamisest tulenevat üldsuse kokkupuudet formaldehüüdiga, on riski vähendamiseks kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse XV lisa kohast toimikut ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi, leiab komisjon, et toodetest vabanevast formaldehüüdist tekib inimeste tervisele vastuvõetamatu risk ning et piirang, millega kehtestatakse formaldehüüdi vabastavate toodete suhtes piirnorm, et vähendada sissehingamisest tulenevat üldsuse kokkupuudet formaldehüüdiga, on riski vähendamiseks kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede.

| (22) | Formaldehüüd on elusorganismides looduslikult esinev aine. Peale selle võib formaldehüüdi vabaneda toote valmistamiseks kasutatavates materjalides looduslikult esinevate ainete lagunemisel, näiteks ligniini lagunemisel täispuidus. Komisjon nõustub toimiku esitajaga, et selle piirangu kohaldamisalast tuleks välja jätta tooted, millest vabaneb formaldehüüdi üksnes selle aine või formaldehüüdi vabastavate ainete loodusliku esinemise tõttu materjalides, millest tooted on toodetud. |
| --- | --- |

(22)

Formaldehüüd on elusorganismides looduslikult esinev aine. Peale selle võib formaldehüüdi vabaneda toote valmistamiseks kasutatavates materjalides looduslikult esinevate ainete lagunemisel, näiteks ligniini lagunemisel täispuidus. Komisjon nõustub toimiku esitajaga, et selle piirangu kohaldamisalast tuleks välja jätta tooted, millest vabaneb formaldehüüdi üksnes selle aine või formaldehüüdi vabastavate ainete loodusliku esinemise tõttu materjalides, millest tooted on toodetud.

| (23) | Komisjon nõustub toimiku esitajaga, et kavandatud piirnorm 0,124 mg/m3 takistab liidu turule laskmast selliseid tooteid, millest vabaneb suurtes kogustes formaldehüüdi, ning et on asjakohane piirata kokkupuudet formaldehüüdiga sisekeskkondades. Komisjon leiab siiski, et WHO suunistes esitatud piirnormi järgides vähendatakse riski tagasihoidlikul määral, kuna vabaneva formaldehüüdi suhtes kehtivad vabatahtlikud ja riiklikud piirnormid, ning seepärast, et enamik praegu turule lastavatest toodetest peaksid juba vastama piirnormile 0,124 mg/m3. Ka WHO suunistes esitatud piirnormi järgimine ei oleks riskihindamise komitee arvamust arvesse võttes piisav kindlakstehtud riski vähendamiseks. Samuti vastab maanteesõidukite salongidesse vabaneva formaldehüüdi määr praegu suures osas kavandatud piirnormile 0,1 mg/m3. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon nõustub toimiku esitajaga, et kavandatud piirnorm 0,124 mg/m3 takistab liidu turule laskmast selliseid tooteid, millest vabaneb suurtes kogustes formaldehüüdi, ning et on asjakohane piirata kokkupuudet formaldehüüdiga sisekeskkondades. Komisjon leiab siiski, et WHO suunistes esitatud piirnormi järgides vähendatakse riski tagasihoidlikul määral, kuna vabaneva formaldehüüdi suhtes kehtivad vabatahtlikud ja riiklikud piirnormid, ning seepärast, et enamik praegu turule lastavatest toodetest peaksid juba vastama piirnormile 0,124 mg/m3. Ka WHO suunistes esitatud piirnormi järgimine ei oleks riskihindamise komitee arvamust arvesse võttes piisav kindlakstehtud riski vähendamiseks. Samuti vastab maanteesõidukite salongidesse vabaneva formaldehüüdi määr praegu suures osas kavandatud piirnormile 0,1 mg/m3.

| (24) | Komisjon tunnistab sotsiaal-majandusliku hindamise komitee järelduste põhjal ka seda, et riskihindamise komitee kavandatud piirnorm 0,05 mg/m3 avaldaks liidule olulist sotsiaal-majanduslikku mõju ning et sellise piirnormi järgmiseks peab mõningatel juhtudel üle minema vähem kestlikele alternatiividele, millel on negatiivne mõju ringmajandusele ja ringlussevõtule, pidades eelkõige silmas asjaolu, et ei ole hinnatud sellisest piirnormist tulenevat täiendavat tervisekasu toimiku esitaja pakutud piirnormiga võrreldes. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon tunnistab sotsiaal-majandusliku hindamise komitee järelduste põhjal ka seda, et riskihindamise komitee kavandatud piirnorm 0,05 mg/m3 avaldaks liidule olulist sotsiaal-majanduslikku mõju ning et sellise piirnormi järgmiseks peab mõningatel juhtudel üle minema vähem kestlikele alternatiividele, millel on negatiivne mõju ringmajandusele ja ringlussevõtule, pidades eelkõige silmas asjaolu, et ei ole hinnatud sellisest piirnormist tulenevat täiendavat tervisekasu toimiku esitaja pakutud piirnormiga võrreldes.

| (25) | Komisjon uuris seega, kas võiksid sobida vahepealsed piirnormid 0,080 mg/m3 ja 0,062 mg/m3, mida sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oli sidusrühmadelt konsultatsioonide käigus saadud tagasiside põhjal osaliselt hinnanud. Komisjon jõudis järeldusele, et selliste vahepealsete väärtuste vastuvõtmine tooks kaasa inimeste, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade tervise parema kaitse võrreldes kaitsega, mis kaasneks toimiku esitaja pakutud piirnormiga, kuid põhjustaks väiksema sotsiaal-majandusliku koormuse ja vähem tehnoloogilisi probleeme kui tekiks riskihindamise komitee kavandatud piirnormi puhul, eriti kui seda tehakse koos piisavate üleminekuperioodide ja konkreetsete eranditega. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon uuris seega, kas võiksid sobida vahepealsed piirnormid 0,080 mg/m3 ja 0,062 mg/m3, mida sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oli sidusrühmadelt konsultatsioonide käigus saadud tagasiside põhjal osaliselt hinnanud. Komisjon jõudis järeldusele, et selliste vahepealsete väärtuste vastuvõtmine tooks kaasa inimeste, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade tervise parema kaitse võrreldes kaitsega, mis kaasneks toimiku esitaja pakutud piirnormiga, kuid põhjustaks väiksema sotsiaal-majandusliku koormuse ja vähem tehnoloogilisi probleeme kui tekiks riskihindamise komitee kavandatud piirnormi puhul, eriti kui seda tehakse koos piisavate üleminekuperioodide ja konkreetsete eranditega.

| (26) | Komisjon tunnistab, et piirnormi alandamine põhjustab kulude eksponentsiaalse suurenemise, ning seda, et tööstuse hinnangulised kogukulud oleksid piirnormi 0,080 mg/m3 puhul vähemalt sadades miljonites eurodes võrreldes miljardite eurodega piirnormi 0,062 mg/m3 puhul. Komisjon analüüsis täiendavalt sotsiaal-majandusliku komitee tasuvusanalüüsi, mille kohaselt peaks piirnormi 0,062 mg/m3 puhul tasuvuspiiri saavutamiseks olema nasofarüngeaalse vähi esinemissagedus liidu nende elanike seas, kes elavad uutes eluruumides, 70 korda suurem kui tegelik täheldatud esinemissagedus ning 30 korda suurem piirnormi 0,080 mg/m3 puhul. Komisjon leiab siiski ka, et formaldehüüd on kantserogeenne aine, mille piirnorm 0,062 mg/m3 tooks liidu elanikkonnale tervisele suuremat kasu. Kuigi komisjon tunnistab, et nende kahe piirnormiga kaasnevad kulud on märkimisväärselt erinevad, leiab ta, et eelkõige haavatavatele rühmadele, nagu lastele tekkiva täiendava tervisekasu pärast on madalama piirnormiga kaasnevad suuremad kulud õigustatud toodete puhul, mille mõju siseõhu kvaliteedile on kõige suurem. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon tunnistab, et piirnormi alandamine põhjustab kulude eksponentsiaalse suurenemise, ning seda, et tööstuse hinnangulised kogukulud oleksid piirnormi 0,080 mg/m3 puhul vähemalt sadades miljonites eurodes võrreldes miljardite eurodega piirnormi 0,062 mg/m3 puhul. Komisjon analüüsis täiendavalt sotsiaal-majandusliku komitee tasuvusanalüüsi, mille kohaselt peaks piirnormi 0,062 mg/m3 puhul tasuvuspiiri saavutamiseks olema nasofarüngeaalse vähi esinemissagedus liidu nende elanike seas, kes elavad uutes eluruumides, 70 korda suurem kui tegelik täheldatud esinemissagedus ning 30 korda suurem piirnormi 0,080 mg/m3 puhul. Komisjon leiab siiski ka, et formaldehüüd on kantserogeenne aine, mille piirnorm 0,062 mg/m3 tooks liidu elanikkonnale tervisele suuremat kasu. Kuigi komisjon tunnistab, et nende kahe piirnormiga kaasnevad kulud on märkimisväärselt erinevad, leiab ta, et eelkõige haavatavatele rühmadele, nagu lastele tekkiva täiendava tervisekasu pärast on madalama piirnormiga kaasnevad suuremad kulud õigustatud toodete puhul, mille mõju siseõhu kvaliteedile on kõige suurem.

| (27) | Komisjon võtab arvesse, et puidupõhised paneelid ja puidupõhistest paneelidest või muudest puidupõhistest toodetest valmistatud tooted, sealhulgas mööbel, mis sisaldab puitu või muid materjale, mille tootmise käigus on kasutatud muud formaldehüüdi kui looduslikult esinev formaldehüüd, on peamised allikad, millest vabaneb siseõhku formaldehüüdi, eelkõige uutes eluruumides. Seepärast leiab komisjon, et madalam piirnorm selliste toodete ja rohkem kui ühest tootest koosnevate toodete (ehk komplekstoodete) puhul, millest vabaneb siseõhku kõige enam formaldehüüdi, on asjakohane ja tagab üldsuse parema kaitse, piirates samal ajal sotsiaal-majanduslikke kulusid nendes sektorites, kus ei vabane formaldehüüdi sama suurel määral. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon võtab arvesse, et puidupõhised paneelid ja puidupõhistest paneelidest või muudest puidupõhistest toodetest valmistatud tooted, sealhulgas mööbel, mis sisaldab puitu või muid materjale, mille tootmise käigus on kasutatud muud formaldehüüdi kui looduslikult esinev formaldehüüd, on peamised allikad, millest vabaneb siseõhku formaldehüüdi, eelkõige uutes eluruumides. Seepärast leiab komisjon, et madalam piirnorm selliste toodete ja rohkem kui ühest tootest koosnevate toodete (ehk komplekstoodete) puhul, millest vabaneb siseõhku kõige enam formaldehüüdi, on asjakohane ja tagab üldsuse parema kaitse, piirates samal ajal sotsiaal-majanduslikke kulusid nendes sektorites, kus ei vabane formaldehüüdi sama suurel määral.

| (28) | Samuti on asjakohane kehtestada formaldehüüdi sisalduse madalam piirnorm üldsusele mõeldud maanteesõidukite salongide suhtes, et tagada eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade piisav kaitse ka halvimal juhul. |
| --- | --- |

(28)

Samuti on asjakohane kehtestada formaldehüüdi sisalduse madalam piirnorm üldsusele mõeldud maanteesõidukite salongide suhtes, et tagada eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade piisav kaitse ka halvimal juhul.

| (29) | Seepärast järeldab komisjon, et kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, mis aitab vähendada siseõhus ja maanteesõidukite salongides sisalduvast formaldehüüdist tulenevat riski, on piirang, mille kohaselt on mööbli ja puidupõhiste toodete puhul piirnorm 0,062 mg/m3, mida kohaldatakse kogu komplekstoote suhtes, samuti maanteesõidukite salongis, ning 0,080 mg/m3 kõigi muude toodete puhul. Lisaks leiab komisjon, et toodetest siseõhku eralduva formaldehüüdi kontsentratsiooni tuleks mõõta konkreetsetes võrdlustingimustes, et tagada kõnealuse piirangu ühtlustatud rakendamine. Teatavatel juhtudel peaks olema võimalik kasutada ka muid katsetingimusi, tingimusel et katsetulemuste puhul kehtib teaduslik vastavus. |
| --- | --- |

(29)

Seepärast järeldab komisjon, et kõige asjakohasem kogu liitu hõlmav meede, mis aitab vähendada siseõhus ja maanteesõidukite salongides sisalduvast formaldehüüdist tulenevat riski, on piirang, mille kohaselt on mööbli ja puidupõhiste toodete puhul piirnorm 0,062 mg/m3, mida kohaldatakse kogu komplekstoote suhtes, samuti maanteesõidukite salongis, ning 0,080 mg/m3 kõigi muude toodete puhul. Lisaks leiab komisjon, et toodetest siseõhku eralduva formaldehüüdi kontsentratsiooni tuleks mõõta konkreetsetes võrdlustingimustes, et tagada kõnealuse piirangu ühtlustatud rakendamine. Teatavatel juhtudel peaks olema võimalik kasutada ka muid katsetingimusi, tingimusel et katsetulemuste puhul kehtib teaduslik vastavus.

| (30) | Selleks et leevendada negatiivset mõju ja vähendada mõjutatud sektorite kulusid ning anda sidusrühmadele piirangu rakendamiseks piisavalt aega, peab komisjon asjakohaseks lükata piirangu kohaldamine kõigis sektorites 36 kuu võrra edasi. Maanteesõidukite puhul peetakse siiski asjakohaseks 48kuulist ajapikendust, kuna sõidukite arendus- ja turustamisaeg on pikk, autotööstuses kehtivad materjalide suhtes ranged nõuded, tarneahelad, kuhu kuuluvad ka algseadmete tootjad, on keerukad, ning veoautode ja busside puhul vabaneva formaldehüüdi sisalduse mõõtmiseks kasutatava standardanalüüsimeetodi kasutuselevõtuks kulub aega (8). |
| --- | --- |

(30)

Selleks et leevendada negatiivset mõju ja vähendada mõjutatud sektorite kulusid ning anda sidusrühmadele piirangu rakendamiseks piisavalt aega, peab komisjon asjakohaseks lükata piirangu kohaldamine kõigis sektorites 36 kuu võrra edasi. Maanteesõidukite puhul peetakse siiski asjakohaseks 48kuulist ajapikendust, kuna sõidukite arendus- ja turustamisaeg on pikk, autotööstuses kehtivad materjalide suhtes ranged nõuded, tarneahelad, kuhu kuuluvad ka algseadmete tootjad, on keerukad, ning veoautode ja busside puhul vabaneva formaldehüüdi sisalduse mõõtmiseks kasutatava standardanalüüsimeetodi kasutuselevõtuks kulub aega (8).

| (31) | Piirangu kohaldamisalasse ei tohiks kuuluda tooted, mida kasutatakse üksnes eeldatavates tingimustes väliskeskkonnas ning mille puhul võib eeldada, et tarbijad puutuvad formaldehüüdiga kokku väljaspool hoone välisseina. Hoone ehituses kasutatavad tooted, mida kasutatakse üksnes väljaspool hoone karpi ja aurutõket ning millest ei vabane siseõhku formaldehüüdi, tuleks samuti piirangu kohaldamisalast välja jätta, sest need ei suurenda kokkupuudet formaldehüüdiga siseruumi õhus. |
| --- | --- |

(31)

Piirangu kohaldamisalasse ei tohiks kuuluda tooted, mida kasutatakse üksnes eeldatavates tingimustes väliskeskkonnas ning mille puhul võib eeldada, et tarbijad puutuvad formaldehüüdiga kokku väljaspool hoone välisseina. Hoone ehituses kasutatavad tooted, mida kasutatakse üksnes väljaspool hoone karpi ja aurutõket ning millest ei vabane siseõhku formaldehüüdi, tuleks samuti piirangu kohaldamisalast välja jätta, sest need ei suurenda kokkupuudet formaldehüüdiga siseruumi õhus.

| (32) | Piirangu kohaldamisalasse ei tohiks kuuluda üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud tooted, kui nende kasutusviisid ei põhjusta üldsuse kokkupuudet formaldehüüdiga. Lisaks reguleeritakse tööstus- ja kutsetöötajate kokkupuudet formaldehüüdiga juba nõukogu direktiiviga 98/24/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/37/EÜ (10). |
| --- | --- |

(32)

Piirangu kohaldamisalasse ei tohiks kuuluda üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud tooted, kui nende kasutusviisid ei põhjusta üldsuse kokkupuudet formaldehüüdiga. Lisaks reguleeritakse tööstus- ja kutsetöötajate kokkupuudet formaldehüüdiga juba nõukogu direktiiviga 98/24/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/37/EÜ (10).

| (33) | Eeldatakse, et toodetest vabaneb aja jooksul üha vähem formaldehüüdi jääkgaaside eraldumise tõttu. Seetõttu ei tuleks kasutatud tooteid piirangu kohaldamisalasse lisada. Lisaks soovitas ka jõustamisalase teabe vahetamise foorum teha kasutatud toodetele erand, kuna piirangu järgimise tagamine kasutatud toodete puhul võib olla keeruline. |
| --- | --- |

(33)

Eeldatakse, et toodetest vabaneb aja jooksul üha vähem formaldehüüdi jääkgaaside eraldumise tõttu. Seetõttu ei tuleks kasutatud tooteid piirangu kohaldamisalasse lisada. Lisaks soovitas ka jõustamisalase teabe vahetamise foorum teha kasutatud toodetele erand, kuna piirangu järgimise tagamine kasutatud toodete puhul võib olla keeruline.

| (34) | Järgmiste toodete suhtes juba kehtivad liidu eeskirjad formaldehüüdi piirnormide kohta ja neid ei tohiks seetõttu piirangu kohaldamisalasse lisada: määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 72 kohaldamisalasse kuuluvad tooted, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (11) kohaldamisalasse kuuluvad biotsiidid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (12) kohaldamisalasse kuuluvad seadmed, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (13) kohaldamisalasse kuuluvad isikukaitsevahendid. |
| --- | --- |

(34)

Järgmiste toodete suhtes juba kehtivad liidu eeskirjad formaldehüüdi piirnormide kohta ja neid ei tohiks seetõttu piirangu kohaldamisalasse lisada: määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 72 kohaldamisalasse kuuluvad tooted, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (11) kohaldamisalasse kuuluvad biotsiidid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (12) kohaldamisalasse kuuluvad seadmed, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (13) kohaldamisalasse kuuluvad isikukaitsevahendid.

| (35) | Komisjoni määruses (EL) nr 10/2011 (14) on toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete suhtes kehtestatud formaldehüüdi piirnorm. Kuigi liidu õiguses ei ole kehtestatud konkreetset formaldehüüdi piirnormi muude toiduga kokkupuutuvate materjalide ja toodete suhtes, peavad tootjad suutma pädevatele asutustele tõendada nende ohutust. Toiduga kokkupuutuvate materjalide suhtes kehtivate nõuete eesmärk on kaitsta inimeste tervist, käsitledes ainete võimalikku migreerumist toitu. Kuna nende nõuete tõttu on väga ebatõenäoline, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (15) tähenduses toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud esemetest vabaneb ümbritsevasse keskkonda märkimisväärsel määral formaldehüüdi, leiab komisjon, et need esemed ei peaks kuuluma piirangu kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(35)

Komisjoni määruses (EL) nr 10/2011 (14) on toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete suhtes kehtestatud formaldehüüdi piirnorm. Kuigi liidu õiguses ei ole kehtestatud konkreetset formaldehüüdi piirnormi muude toiduga kokkupuutuvate materjalide ja toodete suhtes, peavad tootjad suutma pädevatele asutustele tõendada nende ohutust. Toiduga kokkupuutuvate materjalide suhtes kehtivate nõuete eesmärk on kaitsta inimeste tervist, käsitledes ainete võimalikku migreerumist toitu. Kuna nende nõuete tõttu on väga ebatõenäoline, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (15) tähenduses toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud esemetest vabaneb ümbritsevasse keskkonda märkimisväärsel määral formaldehüüdi, leiab komisjon, et need esemed ei peaks kuuluma piirangu kohaldamisalasse.

| (36) | Toimiku esitaja, riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tegid ettepaneku teha erand mänguasjadele, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/48/EÜ, (16) millega kehtestatakse alla kolmeaastastele lastele mõeldud vaiksideainega puidust mänguasjamaterjalides formaldehüüdisisalduse piirnorm 0,1 mg/m3. Komisjon leiab siiski, et selline erand ei ole asjakohane, sest laste kaitse peaks olema sama range kui kõigi teist elanikkonnarühmade puhul. Seetõttu tuleks siseõhku vabaneva formaldehüüdi piirnormi kohaldada igas vanuses lastele mõeldud mänguasjade suhtes. |
| --- | --- |

(36)

Toimiku esitaja, riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee tegid ettepaneku teha erand mänguasjadele, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/48/EÜ, (16) millega kehtestatakse alla kolmeaastastele lastele mõeldud vaiksideainega puidust mänguasjamaterjalides formaldehüüdisisalduse piirnorm 0,1 mg/m3. Komisjon leiab siiski, et selline erand ei ole asjakohane, sest laste kaitse peaks olema sama range kui kõigi teist elanikkonnarühmade puhul. Seetõttu tuleks siseõhku vabaneva formaldehüüdi piirnormi kohaldada igas vanuses lastele mõeldud mänguasjade suhtes.

| (37) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(37)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta.

| (38) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/formaldehyde_cion_reqst_axvdossier_en.pdf/11d4a99a-7210-839 a-921d-1a9a4129e93e

3

(4)  https://echa.europa.eu/registry-of-restriction-intentions/-/dislist/details/0b0236e182439477

4

(5)  
  „WHO 2010 – WHO suunised siseõhu kvaliteedi kohta: teatavad saasteained“ Genf. Maailma Terviseorganisatsioon, lk 103,

5

(6)  ECHA (2020). Taustdokument arvamusele XV lisa kohase aruande kohta, milles tehakse ettepanek kehtestada piirangud formaldehüüdile ja formaldehüüdi vabastavatele ainetele.

6

(7)  Koondversioon, mille kemikaaliameti sekretariaat koostas riskihindamise komitee arvamusest (vastu võetud 12. märtsil 2020) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusest (vastu võetud 17. septembril 2020),

7

https://echa.europa.eu/documents/10162/f10b57af-6075-bb34-2b30-4e0651d0b52f

(8)  12219-10: Interior air of road vehicles — Part 10: Whole vehicle test chamber — Specification and methods for the determination of volatile organic compounds in cabin interiors — Trucks and buses.

8

(9)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51).

13

(14)  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1).

16

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine kanne.












  „77. | Formaldehüüd
  CASi nr 50-00-0
  EÜ nr 200-001-8
  ning formaldehüüdi vabastavad ained |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine kanne.

„77.

Formaldehüüd

CASi nr 50-00-0

EÜ nr 200-001-8

ning formaldehüüdi vabastavad ained

| 1. | Ei tohi turule viia pärast 6. augustit 2026 toodetes, kui 14. liites esitatud katsetingimustes vabaneb nendest toodetest formaldehüüdi kontsentratsioonis, mis ületab:






  a) | 0,062 mg/m3 mööbli ja puidupõhiste toodete puhul; |
| --- | --- | --- |

1.

Ei tohi turule viia pärast 6. augustit 2026 toodetes, kui 14. liites esitatud katsetingimustes vabaneb nendest toodetest formaldehüüdi kontsentratsioonis, mis ületab:

a)

0,062 mg/m3 mööbli ja puidupõhiste toodete puhul;

| b) | 0,080 mg/m3 muude kui mööbli ja puidupõhiste toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

0,080 mg/m3 muude kui mööbli ja puidupõhiste toodete puhul.

Esimest lõiku ei kohaldata:

| a) | toodete suhtes, milles formaldehüüd või formaldehüüdi vabastavad ained esinevad üksnes looduslikult materjalides, millest tooted on toodetud; |
| --- | --- |

a)

toodete suhtes, milles formaldehüüd või formaldehüüdi vabastavad ained esinevad üksnes looduslikult materjalides, millest tooted on toodetud;

| b) | toodete suhtes, mida kasutatakse üksnes eeldatavates tingimustes väliskeskkonnas; |
| --- | --- |

b)

toodete suhtes, mida kasutatakse üksnes eeldatavates tingimustes väliskeskkonnas;

| c) | hoone ehituses kasutatavate toodete suhtes, mida kasutatakse üksnes väljaspool hoone karpi ja aurutõket ning millest ei vabane siseõhku formaldehüüdi; |
| --- | --- |

c)

hoone ehituses kasutatavate toodete suhtes, mida kasutatakse üksnes väljaspool hoone karpi ja aurutõket ning millest ei vabane siseõhku formaldehüüdi;

| d) | üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud toodete suhtes, kui üldsus ei puutu eeldatavates kasutustingimustes kokku nendest vabaneva formaldehüüdiga; |
| --- | --- |

d)

üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud toodete suhtes, kui üldsus ei puutu eeldatavates kasutustingimustes kokku nendest vabaneva formaldehüüdiga;

| e) | toodete suhtes, mille suhtes kohaldatakse kandes 72 sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

e)

toodete suhtes, mille suhtes kohaldatakse kandes 72 sätestatud piirangut;

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*1) kohaldamisalasse kuuluvate biotsiidide suhtes; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*1) kohaldamisalasse kuuluvate biotsiidide suhtes;

| g) | määruse (EL) 2017/745 kohaldamisalasse kuuluvate seadmete suhtes; |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) 2017/745 kohaldamisalasse kuuluvate seadmete suhtes;

| h) | määruse (EL) 2016/425 kohaldamisalasse kuuluvate isikukaitsevahendite suhtes; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2016/425 kohaldamisalasse kuuluvate isikukaitsevahendite suhtes;

| i) | esemete suhtes, mis on ette nähtud toiduga otseselt või kaudselt kokku puutumiseks ning mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1935/2004 kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

i)

esemete suhtes, mis on ette nähtud toiduga otseselt või kaudselt kokku puutumiseks ning mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1935/2004 kohaldamisalasse;

| j) | kasutatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

j)

kasutatud toodete suhtes.

| 2. | Ei tohi turule viia pärast 6. augustit 2027 maanteesõidukites, kui 14. liites esitatud katsetingimustes on nende sõidukite salongis formaldehüüdi kontsentratsioon suurem kui 0,062 mg/m3.
  Esimest lõiku ei kohaldata:






  a) | üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud maanteesõidukite suhtes, välja arvatud juhul, kui formaldehüüdi kontsentratsioon nende salongis põhjustab eeldatavates kasutustingimustes üldsuse kokkupuute formaldehüüdiga; |
| --- | --- | --- |

2.

Ei tohi turule viia pärast 6. augustit 2027 maanteesõidukites, kui 14. liites esitatud katsetingimustes on nende sõidukite salongis formaldehüüdi kontsentratsioon suurem kui 0,062 mg/m3.

Esimest lõiku ei kohaldata:

a)

üksnes tööstuslikuks või kutsealaseks kasutamiseks mõeldud maanteesõidukite suhtes, välja arvatud juhul, kui formaldehüüdi kontsentratsioon nende salongis põhjustab eeldatavates kasutustingimustes üldsuse kokkupuute formaldehüüdiga;

| b) | kasutatud sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

b)

kasutatud sõidukite suhtes.

| 2) | Lisatakse 14. liide:


  „14. liide
  1.   Kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest siseõhku vabaneva formaldehüüdi mõõtmine

  Kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest vabanevat formaldehüüdi mõõdetakse katsekambri õhus, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed võrdlustingimused:






  a) | katsekambri temperatuur on (23 ± 0,5) 0C; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse 14. liide:

„14. liide

1.   Kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest siseõhku vabaneva formaldehüüdi mõõtmine

Kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest vabanevat formaldehüüdi mõõdetakse katsekambri õhus, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed võrdlustingimused:

a)

katsekambri temperatuur on (23 ± 0,5) 0C;

| b) | katsekambri suhteline niiskus on (45 ± 3) %; |
| --- | --- |

b)

katsekambri suhteline niiskus on (45 ± 3) %;

| c) | koormustegur (mis on katsetüki kogupinna ja katsekambri ruumala suhe) on (1 ± 0,02) m2/m3. Seda koormustegurit kohaldatakse puidupõhiste paneelide katsetamisel; kui on materjale või tooteid, mille puhul ei ole see koormustegur eeldatavates kasutustingimustes selgelt realistlik, võib kohaldada standardi EN 16516 (*2) punkti 4.2.2 kohaseid koormustegureid; |
| --- | --- |

c)

koormustegur (mis on katsetüki kogupinna ja katsekambri ruumala suhe) on (1 ± 0,02) m2/m3. Seda koormustegurit kohaldatakse puidupõhiste paneelide katsetamisel; kui on materjale või tooteid, mille puhul ei ole see koormustegur eeldatavates kasutustingimustes selgelt realistlik, võib kohaldada standardi EN 16516 (*2) punkti 4.2.2 kohaseid koormustegureid;

| d) | katsekambri õhuvahetuse sagedus on (1 ± 0,05) h-1; |
| --- | --- |

d)

katsekambri õhuvahetuse sagedus on (1 ± 0,05) h-1;

| e) | katsekambri formaldehüüdi kontsentratsiooni mõõtmiseks kasutatakse sobivat analüüsimeetodit; |
| --- | --- |

e)

katsekambri formaldehüüdi kontsentratsiooni mõõtmiseks kasutatakse sobivat analüüsimeetodit;

| f) | kasutatakse sobivat katseeksemplaridest proovide võtmise meetodit; |
| --- | --- |

f)

kasutatakse sobivat katseeksemplaridest proovide võtmise meetodit;

| g) | formaldehüüdi kontsentratsiooni katsekambri õhus mõõdetakse vähemalt kaks korda päevas kogu katse ajal ning kahe järjestikuse mõõtmise vahe on vähemalt kolm tundi; mõõtmist korratakse, kuni statsionaarse kontsentratsiooni kindlaksmääramiseks on saadud piisavalt andmeid; |
| --- | --- |

g)

formaldehüüdi kontsentratsiooni katsekambri õhus mõõdetakse vähemalt kaks korda päevas kogu katse ajal ning kahe järjestikuse mõõtmise vahe on vähemalt kolm tundi; mõõtmist korratakse, kuni statsionaarse kontsentratsiooni kindlaksmääramiseks on saadud piisavalt andmeid;

| h) | katse kestab statsionaarse kontsentratsiooni kindlaksmääramiseks piisava aja ning ei kesta kauem kui 28 päeva; |
| --- | --- |

h)

katse kestab statsionaarse kontsentratsiooni kindlaksmääramiseks piisava aja ning ei kesta kauem kui 28 päeva;

| i) | katsekambri õhus mõõdetud statsionaarset kontsentratsiooni kasutatakse kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest vabaneva formaldehüüdi piirnormile vastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

i)

katsekambri õhus mõõdetud statsionaarset kontsentratsiooni kasutatakse kande 77 lõike 1 esimeses lõigus osutatud toodetest vabaneva formaldehüüdi piirnormile vastavuse kontrollimiseks.

Kui konkreetsest tootest vabaneva formaldehüüdi mõõtmiseks ei ole saadaval andmeid, mis on saadud eespool täpsustatud võrdlustingimustel põhineva katsemeetodiga, või ei ole need sobivad, võib kasutada andmeid, mis on saadud katsemeetodiga, mis ei põhine võrdlustingimustel, kui kasutatud katsemeetodiga saadud tulemused ja võrdlustingimused on teaduslikult vastavuses.

2.   Kande 77 lõike 2 esimeses lõigus osutatud sõidukite salongis formaldehüüdi kontsentratsiooni mõõtmine

Maanteesõidukite, sealhulgas veoautode ja busside puhul mõõdetakse formaldehüüdi kontsentratsiooni standardis ISO 12219-1 (*3) või ISO 12219-10 (*4) esitatud ümbritseva keskkonna tingimustes ning mõõdetud kontsentratsiooni kasutatakse kande 77 lõike 2 esimeses lõigus osutatud piirnormile vastavuse kontrollimiseks.

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).“

*1

(*2)  EN 16516: Ehitustooted. Ohtlike ainete eraldumise hindamine. Ruumide siseõhku toimuva emissiooni määramine.

*2

(*3)  ISO 12219-1: Interior air of road vehicles — Part 1: Whole vehicle test chamber – Specification and method for the determination of volatile organic compounds in cabin interiors.

*3

(*4)  ISO 12219-10: Interior air of road vehicles — Part 10: Whole vehicle test chamber — Specification and methods for the determination of volatile organic compounds in cabin interiors — Trucks and buses.

*4

---

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1465,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse erakorralise rahalise toetuse andmist põllumajandussektoritele, mida mõjutavad põllumajandustootjate majandusliku elujõulisusega seotud konkreetsed probleemid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia ja selle mõju toiduainete tarneahelatele ning 2021. aasta sügisel alanud energia- ja põllumajandussisendite hinnatõus on tekitanud põllumajandussektoris keerulise olukorra. Sisendihinnad on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites. Energia- ja väetisekulud hakkasid geopoliitiliste ja geomajanduslike arengusuundumuste tõttu kasvama juba enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust, mis halvendas olukorda veelgi ja avaldas turu ootustele omakorda märkimisväärselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia ja selle mõju toiduainete tarneahelatele ning 2021. aasta sügisel alanud energia- ja põllumajandussisendite hinnatõus on tekitanud põllumajandussektoris keerulise olukorra. Sisendihinnad on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites. Energia- ja väetisekulud hakkasid geopoliitiliste ja geomajanduslike arengusuundumuste tõttu kasvama juba enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust, mis halvendas olukorda veelgi ja avaldas turu ootustele omakorda märkimisväärselt negatiivset mõju.

| (2) | Sellega seoses kasvas 2022. aastal oluliselt energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises, kusjuures suurimat tõusu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete jaoks, mõlemal juhul peamiselt väetisekulude suurenemise tõttu. Väetisehinnad on ka praegu enneolematult kõrgel tasemel. Andmetest nähtub, et seetõttu on põllumajandustootjad hakanud kasutama vähem väetisi, millel võivad olla praegu veel ettenägematud negatiivsed tagajärjed saagile ning toidu ja sööda kvaliteedile. |
| --- | --- |

(2)

Sellega seoses kasvas 2022. aastal oluliselt energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises, kusjuures suurimat tõusu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete jaoks, mõlemal juhul peamiselt väetisekulude suurenemise tõttu. Väetisehinnad on ka praegu enneolematult kõrgel tasemel. Andmetest nähtub, et seetõttu on põllumajandustootjad hakanud kasutama vähem väetisi, millel võivad olla praegu veel ettenägematud negatiivsed tagajärjed saagile ning toidu ja sööda kvaliteedile.

| (3) | Üldine inflatsioon on põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate jaoks kaasa toonud ka muude sisendite, näiteks taimekaitsevahendite, loomade ravi, masinate ning pakendite hinnatõusu. |
| --- | --- |

(3)

Üldine inflatsioon on põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate jaoks kaasa toonud ka muude sisendite, näiteks taimekaitsevahendite, loomade ravi, masinate ning pakendite hinnatõusu.

| (4) | 2022. aastal kasvasid ka põllumajandustoodete hinnad, mille põhjuseks oli taastumine COVID-19 pandeemiast ja Venemaa Ukraina-vastasest rünnakust tingitud mure selle üle, kas maailma teraviljavarud on piisavalt suured. Siiski ei olnud see hinnatõus teatavates sektorites, näiteks piima-, veini- ning puu- ja köögiviljasektoris küllalt suur, et kompenseerida sisendikulude kasvust tingitud halvemaid äritulemusi. |
| --- | --- |

(4)

2022. aastal kasvasid ka põllumajandustoodete hinnad, mille põhjuseks oli taastumine COVID-19 pandeemiast ja Venemaa Ukraina-vastasest rünnakust tingitud mure selle üle, kas maailma teraviljavarud on piisavalt suured. Siiski ei olnud see hinnatõus teatavates sektorites, näiteks piima-, veini- ning puu- ja köögiviljasektoris küllalt suur, et kompenseerida sisendikulude kasvust tingitud halvemaid äritulemusi.

| (5) | Viimasel ajal on enamiku põllumajandustoodete, näiteks teravilja, õliseemnete, piimatoodete ja veini hinnad oluliselt langenud. Teatavates liikmesriikides ja piirkondades on olukord sisendihindade ja põllumajandustoodete hindade vahelise suhte halvenemise tõttu eriti keeruline. |
| --- | --- |

(5)

Viimasel ajal on enamiku põllumajandustoodete, näiteks teravilja, õliseemnete, piimatoodete ja veini hinnad oluliselt langenud. Teatavates liikmesriikides ja piirkondades on olukord sisendihindade ja põllumajandustoodete hindade vahelise suhte halvenemise tõttu eriti keeruline.

| (6) | Tootjate kasvavad kulud on kergitanud toiduainete tarbijahindu kogu liidus, see aga mõjutab omakorda toidu taskukohasust. Värskeimad andmed näitavad, et toiduhindade inflatsioon on tarbijate jaoks püsivalt kõrge, ületades kogu liidus 15 %. Teatavates liikmesriikides ulatub see näitaja ligikaudu 40 %-ni. Leidub tõendeid, et kõrged hinnad on mõjutanud tarbimise taset teatavates toiduainesektorites, näiteks liha-, veini- või puu- ja köögiviljasektoris. Tarbijad on hakanud eelistama odavamat toitu ja vähendanud näiteks mahetoidu ning kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähistega veini ning toidu tarbimist. Sellised nõudlusega seotud muutused võivad negatiivselt mõjutada tootjate investeeringute tasuvust. |
| --- | --- |

(6)

Tootjate kasvavad kulud on kergitanud toiduainete tarbijahindu kogu liidus, see aga mõjutab omakorda toidu taskukohasust. Värskeimad andmed näitavad, et toiduhindade inflatsioon on tarbijate jaoks püsivalt kõrge, ületades kogu liidus 15 %. Teatavates liikmesriikides ulatub see näitaja ligikaudu 40 %-ni. Leidub tõendeid, et kõrged hinnad on mõjutanud tarbimise taset teatavates toiduainesektorites, näiteks liha-, veini- või puu- ja köögiviljasektoris. Tarbijad on hakanud eelistama odavamat toitu ja vähendanud näiteks mahetoidu ning kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähistega veini ning toidu tarbimist. Sellised nõudlusega seotud muutused võivad negatiivselt mõjutada tootjate investeeringute tasuvust.

| (7) | Teatavates põllumajandussektorites ja teatavates liikmesriikides on neid üldisi majandusraskusi veelgi süvendanud kiireloomulised sektoripõhised probleemid. |
| --- | --- |

(7)

Teatavates põllumajandussektorites ja teatavates liikmesriikides on neid üldisi majandusraskusi veelgi süvendanud kiireloomulised sektoripõhised probleemid.

| (8) | Hiljutised erakorralised ja ebasoodsad piirkondlikud ilmastikuolud nagu põud (Hispaania, Itaalia ja Portugal) ja üleujutused (Itaalia), on tekitanud põllumajandustootjatele märkimisväärset kahju, mis ohustab nende majanduslikku elujõulisust. Ehkki märgid näitavad, et sellised ilmastikuolud on osa üldisest arengusuundumusest, mille puhul kliimamuutustest tingitud oht põllumajandusele üha suureneb, on kõnealused ilmastikuolud olnud erakordselt intensiivsed. |
| --- | --- |

(8)

Hiljutised erakorralised ja ebasoodsad piirkondlikud ilmastikuolud nagu põud (Hispaania, Itaalia ja Portugal) ja üleujutused (Itaalia), on tekitanud põllumajandustootjatele märkimisväärset kahju, mis ohustab nende majanduslikku elujõulisust. Ehkki märgid näitavad, et sellised ilmastikuolud on osa üldisest arengusuundumusest, mille puhul kliimamuutustest tingitud oht põllumajandusele üha suureneb, on kõnealused ilmastikuolud olnud erakordselt intensiivsed.

| (9) | Teravilja- ja õliseemnesektoris ohustavad liidu eri tootmispiirkondi tabanud äärmuslikud ilmastikuolud tõsiselt nii kevad- ja suvekultuuride kogust kui ka kvaliteeti. Kõnealust sektorit on tabanud hinnalangus. Teraviljahinnad langesid eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 40 %. See tekitab põllumajandustootjatele probleeme, kuna paljud neist olid viimastel kuudel hankinud kulukaid sisendeid ja on nüüd sattunud olukorda, kus toodete turuhind võimaldab neil katta vaid oma kulud, ja sedagi mitte alati. Lisaks ei saanud mõned põllumajandustootjad oma põlde madala mullaniiskuse ja niisutusvee halva kättesaadavuse tõttu kasutusele võtta, mistõttu vähenevad nii tootmine kui ka saagikus. See kehtib eelkõige Tšehhi, Taani, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Küprose, Läti, Austria, Portugali, Sloveenia ja Rootsi kohta. |
| --- | --- |

(9)

Teravilja- ja õliseemnesektoris ohustavad liidu eri tootmispiirkondi tabanud äärmuslikud ilmastikuolud tõsiselt nii kevad- ja suvekultuuride kogust kui ka kvaliteeti. Kõnealust sektorit on tabanud hinnalangus. Teraviljahinnad langesid eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 40 %. See tekitab põllumajandustootjatele probleeme, kuna paljud neist olid viimastel kuudel hankinud kulukaid sisendeid ja on nüüd sattunud olukorda, kus toodete turuhind võimaldab neil katta vaid oma kulud, ja sedagi mitte alati. Lisaks ei saanud mõned põllumajandustootjad oma põlde madala mullaniiskuse ja niisutusvee halva kättesaadavuse tõttu kasutusele võtta, mistõttu vähenevad nii tootmine kui ka saagikus. See kehtib eelkõige Tšehhi, Taani, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Küprose, Läti, Austria, Portugali, Sloveenia ja Rootsi kohta.

| (10) | Turuolukord on väga keeruline puu- ja köögiviljasektoris, kuna tarbimine on suure inflatsiooni tõttu vähenenud hinnanguliselt vähemalt 10 % ja kõrged energiahinnad süvendavad probleemi veelgi. Energia on kasvuhoonetootmises ja saagikoristusjärgses logistikas oluline kulutegur. Seetõttu on tootjate kasumimarginaal põllumajandustoodete hinnatõusule vaatamata jätkuvalt surve all. Samasugused probleemid on ka humalasektoris. See mõjutab mitut liikmesriiki, eelkõige Belgiat, Tšehhit, Saksamaad, Eestit, Iirimaad, Kreekat, Horvaatiat, Itaaliat, Küprost, Lätit, Madalmaid, Sloveeniat ja Soomet. |
| --- | --- |

(10)

Turuolukord on väga keeruline puu- ja köögiviljasektoris, kuna tarbimine on suure inflatsiooni tõttu vähenenud hinnanguliselt vähemalt 10 % ja kõrged energiahinnad süvendavad probleemi veelgi. Energia on kasvuhoonetootmises ja saagikoristusjärgses logistikas oluline kulutegur. Seetõttu on tootjate kasumimarginaal põllumajandustoodete hinnatõusule vaatamata jätkuvalt surve all. Samasugused probleemid on ka humalasektoris. See mõjutab mitut liikmesriiki, eelkõige Belgiat, Tšehhit, Saksamaad, Eestit, Iirimaad, Kreekat, Horvaatiat, Itaaliat, Küprost, Lätit, Madalmaid, Sloveeniat ja Soomet.

| (11) | Loomakasvatussektoris tekitavad tootjatele tõsiseid raskusi kõrged sööda- ja energiahinnad koos üldise inflatsiooniga. Vaatamata veise-, sea- ja kodulinnuliha üldiselt soodsale hinnatasemele on tootjatel probleeme tootmiskulude katmisega. Probleemid on veelgi tuntavamad piimasektoris, kuna hinnad on hakanud 2022. aasta lõpuga võrreldes märkimisväärselt langema. Lisaks mõjutavad toiduainete tarbijahinnad tarbijate nõudlust kvaliteetsete toodete järele, mis moodustavad olulise osa nende sektorite põllumajandustootjate sissetulekust. Olukord on eriti keeruline Läti ja Leedu piimasektoris, kus riiklikud piimahinnad on langenud rohkem kui teistes liikmesriikides. Samasuguste probleemidega peavad silmitsi seisma ka Belgia, Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta, Austria, Sloveenia ja Soome loomakasvatussektorid. |
| --- | --- |

(11)

Loomakasvatussektoris tekitavad tootjatele tõsiseid raskusi kõrged sööda- ja energiahinnad koos üldise inflatsiooniga. Vaatamata veise-, sea- ja kodulinnuliha üldiselt soodsale hinnatasemele on tootjatel probleeme tootmiskulude katmisega. Probleemid on veelgi tuntavamad piimasektoris, kuna hinnad on hakanud 2022. aasta lõpuga võrreldes märkimisväärselt langema. Lisaks mõjutavad toiduainete tarbijahinnad tarbijate nõudlust kvaliteetsete toodete järele, mis moodustavad olulise osa nende sektorite põllumajandustootjate sissetulekust. Olukord on eriti keeruline Läti ja Leedu piimasektoris, kus riiklikud piimahinnad on langenud rohkem kui teistes liikmesriikides. Samasuguste probleemidega peavad silmitsi seisma ka Belgia, Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Malta, Austria, Sloveenia ja Soome loomakasvatussektorid.

| (12) | Inflatsioonist tingitud nõudluse vähenemine, sealhulgas eksporditurgudel, ja suur pakkumine mõjutavad eelkõige teatavate piirkondade veinisektorit, eriti punaste ja roosade veinide puhul. Ebakindlust veiniturul on suurendanud ka sisendikulude kasv ja tavapärasest erinevad ilmastikuolud. See kehtib eelkõige Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul. |
| --- | --- |

(12)

Inflatsioonist tingitud nõudluse vähenemine, sealhulgas eksporditurgudel, ja suur pakkumine mõjutavad eelkõige teatavate piirkondade veinisektorit, eriti punaste ja roosade veinide puhul. Ebakindlust veiniturul on suurendanud ka sisendikulude kasv ja tavapärasest erinevad ilmastikuolud. See kehtib eelkõige Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul.

| (13) | Võib juhtuda, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/1225 (2) artikliga 2 kehtestatud ajutine erakorraline destilleerimismeede, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada veinisektoris riiklikke toetusprogramme, ei ole asjaomaste programmide suhtes kohaldatavate finantspiirangute tõttu olukorra lahendamiseks piisav. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada täiendavaid rahalisi vahendeid, et suurendada oma veinisektori riiklikesse toetusprogrammidesse tehtavaid eelarveassigneeringuid ning rahastada edasisi destilleerimistoiminguid samade rahastamiskõlblikkuse nõuete ja toetustingimuste alusel, muutes vaid rakendamistähtaega, mida tuleks kohandada vastavalt käesoleva määruse alusel rahastatavatele toimingutele. Kui liikmesriik otsustab seda võimalust kasutada, peaks käesoleva määrusega ette nähtud liidu rahaline toetus olema kättesaadav lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (3) VII lisas eelarveaastateks 2023 ja 2024 ette nähtud rahaeraldistele. |
| --- | --- |

(13)

Võib juhtuda, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/1225 (2) artikliga 2 kehtestatud ajutine erakorraline destilleerimismeede, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada veinisektoris riiklikke toetusprogramme, ei ole asjaomaste programmide suhtes kohaldatavate finantspiirangute tõttu olukorra lahendamiseks piisav. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada täiendavaid rahalisi vahendeid, et suurendada oma veinisektori riiklikesse toetusprogrammidesse tehtavaid eelarveassigneeringuid ning rahastada edasisi destilleerimistoiminguid samade rahastamiskõlblikkuse nõuete ja toetustingimuste alusel, muutes vaid rakendamistähtaega, mida tuleks kohandada vastavalt käesoleva määruse alusel rahastatavatele toimingutele. Kui liikmesriik otsustab seda võimalust kasutada, peaks käesoleva määrusega ette nähtud liidu rahaline toetus olema kättesaadav lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (3) VII lisas eelarveaastateks 2023 ja 2024 ette nähtud rahaeraldistele.

| (14) | Jätkuvalt ülikõrged sisendihinnad, põllumajandustoodete hinnalangus ning teatavaid sektoreid ja liikmesriike mõjutavad probleemid võivad tekitada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Liikmesriigid on olukorra lahendamiseks kasutanud liidu riigiabi eeskirjade kohaseid riigiabimeetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Jätkuvalt ülikõrged sisendihinnad, põllumajandustoodete hinnalangus ning teatavaid sektoreid ja liikmesriike mõjutavad probleemid võivad tekitada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Liikmesriigid on olukorra lahendamiseks kasutanud liidu riigiabi eeskirjade kohaseid riigiabimeetmeid.

| (15) | Komisjon on otsustanud vastu võtta kaks põllumajanduse erakorralise toetuse paketti, millest saavad kasu teatavad liikmesriigid, et anda hüvitust kõige enam mõjutatud teravilja- ja õliseemnesektorite põllumajandustootjatele: komisjoni rakendusmääruste (EL) 2023/739 (4) ja (EL) 2023/1343 (5) eesmärk on leevendada hinnasurve tekitatud negatiivset mõju kahes eespool nimetatud sektoris. Praegune kolmas erakorralise toetuse pakett puudutab teiste liikmesriikide põllumajandustootjaid, kellel on tekkinud põllumajandusliku tootmise elujõulisust mõjutavad konkreetsed probleemid. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on otsustanud vastu võtta kaks põllumajanduse erakorralise toetuse paketti, millest saavad kasu teatavad liikmesriigid, et anda hüvitust kõige enam mõjutatud teravilja- ja õliseemnesektorite põllumajandustootjatele: komisjoni rakendusmääruste (EL) 2023/739 (4) ja (EL) 2023/1343 (5) eesmärk on leevendada hinnasurve tekitatud negatiivset mõju kahes eespool nimetatud sektoris. Praegune kolmas erakorralise toetuse pakett puudutab teiste liikmesriikide põllumajandustootjaid, kellel on tekkinud põllumajandusliku tootmise elujõulisust mõjutavad konkreetsed probleemid.

| (16) | Seepärast tuleks vastu võtta erakorraline meede, mis aitaks lahendada kindlaks tehtud konkreetseid probleeme ja ennetada tootmise olukorra kiiret halvenemist nendes liikmesriikides, kes ei ole saanud toetust rakendusmäärustega (EL) 2023/739 ja (EL) 2023/1343 kehtestatud kahest hiljutisest põllumajandustoetuse paketist. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks vastu võtta erakorraline meede, mis aitaks lahendada kindlaks tehtud konkreetseid probleeme ja ennetada tootmise olukorra kiiret halvenemist nendes liikmesriikides, kes ei ole saanud toetust rakendusmäärustega (EL) 2023/739 ja (EL) 2023/1343 kehtestatud kahest hiljutisest põllumajandustoetuse paketist.

| (17) | Eespool nimetatud raskused kujutavad endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Neid ei saa hõlpsasti lahendada kõnealuse määruse artiklite 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Olukord ei ole otseselt seotud olemasoleva konkreetse turuhäirega või selle tekkimise ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu. |
| --- | --- |

(17)

Eespool nimetatud raskused kujutavad endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Neid ei saa hõlpsasti lahendada kõnealuse määruse artiklite 219 või 220 kohaselt võetud meetmetega. Olukord ei ole otseselt seotud olemasoleva konkreetse turuhäirega või selle tekkimise ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inimeste, loomade või taimede terviseriskide tõttu.

| (18) | Kindlaks tuleks määrata igale toetust saavale liikmesriigile eraldatav summa vastavalt iga asjaomase liikmesriigi osakaalule liidu põllumajandussektoris, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (6) III lisas sätestatud otsetoetuste netoülemmäärad. Hispaaniale, Itaaliale ja Portugalile ette nähtud summade puhul tuleks arvesse võtta, et neid liikmesriike on erakorralised ebasoodsad ilmastikuolud kõige enam mõjutanud. Lätile ja Leedule ette nähtud summade puhul tuleks arvesse võtta, et nende riikide piimasektor on eriti keerulises olukorras. |
| --- | --- |

(18)

Kindlaks tuleks määrata igale toetust saavale liikmesriigile eraldatav summa vastavalt iga asjaomase liikmesriigi osakaalule liidu põllumajandussektoris, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (6) III lisas sätestatud otsetoetuste netoülemmäärad. Hispaaniale, Itaaliale ja Portugalile ette nähtud summade puhul tuleks arvesse võtta, et neid liikmesriike on erakorralised ebasoodsad ilmastikuolud kõige enam mõjutanud. Lätile ja Leedule ette nähtud summade puhul tuleks arvesse võtta, et nende riikide piimasektor on eriti keerulises olukorras.

| (19) | Toetust saavad liikmesriigid peaksid jagama toetust kõige tõhusamate kanalite kaudu objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomaseid põllumajandustootjaid tabanud probleemide ja majandusliku kahju ulatust. Nad peaksid tagama, et põllumajandustootjad on lõplikud abisaajad, ning vältima turu- või konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(19)

Toetust saavad liikmesriigid peaksid jagama toetust kõige tõhusamate kanalite kaudu objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomaseid põllumajandustootjaid tabanud probleemide ja majandusliku kahju ulatust. Nad peaksid tagama, et põllumajandustootjad on lõplikud abisaajad, ning vältima turu- või konkurentsimoonutusi.

| (20) | Kuna toetust saavatele liikmesriikidele eraldatava summaga hüvitatakse ainult osa mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate kantud tegelikust kahjust, tuleks neil liikmesriikidel lubada anda kõnealustele tootjatele täiendavat riiklikku toetust käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Kuna toetust saavatele liikmesriikidele eraldatava summaga hüvitatakse ainult osa mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate kantud tegelikust kahjust, tuleks neil liikmesriikidel lubada anda kõnealustele tootjatele täiendavat riiklikku toetust käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul.

| (21) | Selleks et toetust saavad liikmesriigid saaksid kasutada põllumajandustootjate raskustega toimetulekuks mõeldud toetust vastavalt vajadusele, peaks neil olema lubatud kumuleerida kõnealune toetus muude Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatavate toetustega. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et toetust saavad liikmesriigid saaksid kasutada põllumajandustootjate raskustega toimetulekuks mõeldud toetust vastavalt vajadusele, peaks neil olema lubatud kumuleerida kõnealune toetus muude Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatavate toetustega.

| (22) | Selleks et vältida ülemäärast hüvitamist, peaksid toetust saavad liikmesriigid võtma arvesse toetust, mida antakse muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakavade alusel selleks, et reageerida asjaomasele majanduskahjule. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et vältida ülemäärast hüvitamist, peaksid toetust saavad liikmesriigid võtma arvesse toetust, mida antakse muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakavade alusel selleks, et reageerida asjaomasele majanduskahjule.

| (23) | Kuna liidu toetus on kehtestatud eurodes, tuleb meetme ühetaolise ja samaaegse kohaldamise tagamiseks määrata kindlaks summa omavääringusse konverteerimise kuupäev liikmesriikide puhul, kus ei ole eurot kasutusele võetud, st Tšehhi, Taani ja Rootsi puhul. Kuna käesolevas määruses ei ole sätestatud toetusetaotluste esitamise tähtaega, on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (7) artikli 30 lõike 3 kohaldamisel asjakohane käsitada käesoleva määruse jõustumise kuupäeva käesolevas määruses sätestatud summade vahetuskursi rakendusjuhuna. |
| --- | --- |

(23)

Kuna liidu toetus on kehtestatud eurodes, tuleb meetme ühetaolise ja samaaegse kohaldamise tagamiseks määrata kindlaks summa omavääringusse konverteerimise kuupäev liikmesriikide puhul, kus ei ole eurot kasutusele võetud, st Tšehhi, Taani ja Rootsi puhul. Kuna käesolevas määruses ei ole sätestatud toetusetaotluste esitamise tähtaega, on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (7) artikli 30 lõike 3 kohaldamisel asjakohane käsitada käesoleva määruse jõustumise kuupäeva käesolevas määruses sätestatud summade vahetuskursi rakendusjuhuna.

| (24) | Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama toetust saavate liikmesriikide kulusid ainult juhul, kui sellised kulud on kantud teatavaks rahastamiskõlblikkuse tähtajaks. Kõnealuse erakorralise meetme alusel antav toetus tuleks välja maksta 31. jaanuariks 2024. |
| --- | --- |

(24)

Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama toetust saavate liikmesriikide kulusid ainult juhul, kui sellised kulud on kantud teatavaks rahastamiskõlblikkuse tähtajaks. Kõnealuse erakorralise meetme alusel antav toetus tuleks välja maksta 31. jaanuariks 2024.

| (25) | Toetust saavad liikmesriigid peaksid edastama komisjonile üksikasjaliku teabe käesoleva määruse rakendamise kohta, et liit saaks jälgida käesoleva määrusega kehtestatud meetme tõhusust. |
| --- | --- |

(25)

Toetust saavad liikmesriigid peaksid edastama komisjonile üksikasjaliku teabe käesoleva määruse rakendamise kohta, et liit saaks jälgida käesoleva määrusega kehtestatud meetme tõhusust.

| (26) | Selleks et toetus jõuaks põllumajandustootjateni nii ruttu kui võimalik, peaks toetust saavatel liikmesriikidel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et toetus jõuaks põllumajandustootjateni nii ruttu kui võimalik, peaks toetust saavatel liikmesriikidel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (27) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Belgiale, Tšehhile, Taanile, Saksamaale, Eestile, Iirimaale, Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Horvaatiale, Itaaliale, Küprosele, Lätile, Leedule, Luksemburgile, Maltale, Madalmaadele, Austriale, Portugalile, Sloveeniale, Soomele ja Rootsile tehakse kättesaadavaks liidu toetus kogusummas 330 000 000 eurot erakorraliseks toetuseks põllumajandustootjatele vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kasutavad artiklis 3 osutatud summasid selleks, et võtta meetmeid, mille eesmärk on hüvitada põllumajandustootjate elujõulisust ohustav majanduslik kahju kõige enam mõjutatud sektorites, näiteks loomakasvatus-, puu- ja köögivilja-, veini-, teravilja- ja õliseemnesektoris tegutsevatele põllumajandustootjatele.

3.   Meetmed võetakse, lähtudes objektiivsetest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest, milles võetakse arvesse kannatada saanud põllumajandustootjate majanduslikku kahju ja millega tagatakse, et sellest tulenevad maksed ei põhjusta turu- ega konkurentsimoonutusi.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kui liidu toetust ei anta otse põllumajandustootjatele, jõuab liidu toetusest tulenev majanduslik kasu täies ulatuses nendeni.

5.   Lõikes 1 osutatud liikmesriikide kulud seoses lõikes 2 osutatud meetmete maksetega on liidu toetuse tingimustele vastavad üksnes siis, kui need maksed on tehtud hiljemalt 31. jaanuariks 2024.

6.   Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artikli 30 lõike 3 kohaldamisel on käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud summadega seotud vahetuskursi rakendusjuhu kuupäev käesoleva määruse jõustumiskuupäev.

7.   Käesoleva määruse kohaseid meetmeid võib kumuleerida Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava muu toetusega.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriigid, kes rakendavad veinisektori riiklikke toetusprogramme, võivad kasutada ka käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud rahaeraldisi delegeeritud määruse (EL) 2023/1225 artiklis 2 sätestatud ajutise erakorralise destilleerimise meetme rahastamiseks vastavalt samadele nõuetele ja tingimustele, mis on sätestatud kõnealuses määruses, välja arvatud artikli 1 lõikes 2 ja artikli 6 esimeses lõigus.

2.   Käesoleva määruse alusel rahastatavaid destilleerimistoiminguid võib teha pärast 15. oktoobrit 2023. Sel juhul kohaldatakse kõnealuste toimingute ja nendega seoses tehtud maksete suhtes jätkuvalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (8) artikli 4 lõike 1 punkti b, artiklit 5, artikli 7 lõiget 3, artiklit 17, artikleid 40–43 ning artikleid 51, 52, 54, 59, 63 ja 65. Veini erakorralise destilleerimise toetuse suhtes kohaldatakse jätkuvalt mutatis mutandis komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 (9) artikleid 1 ja 2, artiklit 43, artikleid 48–54 ja artiklit 56 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (10) artikleid 1, 2 ja 3, artikleid 19–23, artikleid 25–31, artikli 32 lõike 1 teist lõiku ja artikleid 33–40. Lisaks kohaldatakse nende destilleerimistoimingutega seoses kantud kulude ja tehtud maksete suhtes jätkuvalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (11) artiklit 5, artikli 11 lõike 1 teist lõiku ning artikleid 12 ja 13.

3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad destilleerimistoimingud tuleb teha piisavalt aegsasti, et makseid saaks teha kooskõlas käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 osutatud toetuskõlblikkuse kuupäevaga.

4.   Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse alusel rahastatavate destilleerimistoimingute tegemiseks täiendavat riiklikku toetust kuni 200 % ulatuses kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud täiendava riikliku toetusega.

5.   Lõike 1 kohaselt rahastatavate destilleerimistoimingute eest makstud liidu rahalist toetust käsitatakse liidu rahalise toetusena sellel eelarveaastal, mil liikmesriigid makseid teevad.

Artikkel 3

1.   Artiklite 1 ja 2 alusel tehtavate liidu kulutuste kogusumma et tohi ületada:

| a) | Belgia puhul 3 912 118 eurot; |
| --- | --- |

a)

Belgia puhul 3 912 118 eurot;

| b) | Tšehhi puhul 6 862 150 eurot; |
| --- | --- |

b)

Tšehhi puhul 6 862 150 eurot;

| c) | Taani puhul 6 352 520 eurot; |
| --- | --- |

c)

Taani puhul 6 352 520 eurot;

| d) | Saksamaa puhul 35 767 119 eurot; |
| --- | --- |

d)

Saksamaa puhul 35 767 119 eurot;

| e) | Eesti puhul 1 722 597 eurot; |
| --- | --- |

e)

Eesti puhul 1 722 597 eurot;

| f) | Iirimaa puhul 9 529 841 eurot; |
| --- | --- |

f)

Iirimaa puhul 9 529 841 eurot;

| g) | Kreeka puhul 15 773 591 eurot; |
| --- | --- |

g)

Kreeka puhul 15 773 591 eurot;

| h) | Hispaania puhul 81 082 911 eurot; |
| --- | --- |

h)

Hispaania puhul 81 082 911 eurot;

| i) | Prantsusmaa puhul 53 100 820 eurot; |
| --- | --- |

i)

Prantsusmaa puhul 53 100 820 eurot;

| j) | Horvaatia puhul 3 371 029 eurot; |
| --- | --- |

j)

Horvaatia puhul 3 371 029 eurot;

| k) | Itaalia puhul 60 547 380 eurot; |
| --- | --- |

k)

Itaalia puhul 60 547 380 eurot;

| l) | Küprose puhul 574 358 eurot; |
| --- | --- |

l)

Küprose puhul 574 358 eurot;

| m) | Läti puhul 6 796 780 eurot; |
| --- | --- |

m)

Läti puhul 6 796 780 eurot;

| n) | Leedu puhul 10 660 962 eurot; |
| --- | --- |

n)

Leedu puhul 10 660 962 eurot;

| o) | Luksemburgi puhul 462 680 eurot; |
| --- | --- |

o)

Luksemburgi puhul 462 680 eurot;

| p) | Malta puhul 240 896 eurot; |
| --- | --- |

p)

Malta puhul 240 896 eurot;

| q) | Madalmaade puhul 4 995 081 eurot; |
| --- | --- |

q)

Madalmaade puhul 4 995 081 eurot;

| r) | Austria puhul 5 529 091 eurot; |
| --- | --- |

r)

Austria puhul 5 529 091 eurot;

| s) | Portugali puhul 11 619 548 eurot; |
| --- | --- |

s)

Portugali puhul 11 619 548 eurot;

| t) | Sloveenia puhul 1 234 202 eurot; |
| --- | --- |

t)

Sloveenia puhul 1 234 202 eurot;

| u) | Soome puhul 4 269 959 eurot; |
| --- | --- |

u)

Soome puhul 4 269 959 eurot;

| v) | Rootsi puhul 5 594 367 eurot. |
| --- | --- |

v)

Rootsi puhul 5 594 367 eurot.

2.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriigid võivad anda täiendavat riiklikku toetust artikli 1 lõike 2 kohaselt võetud meetmete jaoks kuni 200 % ulatuses käesoleva artikli lõikes 1 eraldatud vastavast summast, lähtudes objektiivsetest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest, tingimusel et sellest tulenevad maksed ei põhjusta turu- või konkurentsimoonutusi ega ülemäärast hüvitamist.

3.   Liikmesriigid, kellele on osutatud artikli 1 lõikes 1, maksavad käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lisatoetuse ja liikmesriigid, kes kasutavad artikli 2 lõikes 1 osutatud ajutise erakorralise destilleerimise meetme rahastamiseks oma rahaeraldisi, maksavad artikli 2 lõikes 4 osutatud täiendava toetuse välja hiljemalt 31. jaanuariks 2024.

Artikkel 4

Selleks et vältida ülemäärast hüvitamist, peaksid artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriigid käesoleva määruse alusel toetust andes võtma arvesse toetust, mida antakse muude riiklike või liidu toetusvahendite või erakavade alusel selleks, et reageerida asjaomasele majanduslikule kahjule.

Artikkel 5

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 1 alusel rakendatud meetmete kohta viivitamata ja hiljemalt 30. septembriks 2023 järgmise teabe:

| a) | võetavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

võetavate meetmete kirjeldus;

| b) | kriteeriumid, mille alusel määrati kindlaks toetuse andmise meetodid ja põhjendused toetuse jaotamiseks põllumajandustootjate vahel; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid, mille alusel määrati kindlaks toetuse andmise meetodid ja põhjendused toetuse jaotamiseks põllumajandustootjate vahel;

| c) | meetmete kavandatud mõju majandusliku kahju hüvitamisel põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

c)

meetmete kavandatud mõju majandusliku kahju hüvitamisel põllumajandustootjatele;

| d) | meetmete soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

d)

meetmete soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed;

| e) | konkurentsimoonutuste ja ülemäärase hüvitamise vältimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

e)

konkurentsimoonutuste ja ülemäärase hüvitamise vältimiseks võetavad meetmed;

| f) | liidu kulutuste maksete prognoos kuude kaupa kuni 31. jaanuarini 2024; |
| --- | --- |

f)

liidu kulutuste maksete prognoos kuude kaupa kuni 31. jaanuarini 2024;

| g) | artikli 3 lõike 2 kohaselt antava täiendava toetuse määr; |
| --- | --- |

g)

artikli 3 lõike 2 kohaselt antava täiendava toetuse määr;

| h) | põllumajandustootjate toetuskõlblikkuse kontrollimiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks võetud meetmed. |
| --- | --- |

h)

põllumajandustootjate toetuskõlblikkuse kontrollimiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks võetud meetmed.

2.   Hiljemalt 15. juuniks 2024 esitavad artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 lõikes 1 osutatud liikmesriigid komisjonile järgmise teabe: iga meetme kohta makstud kogusumma (tuues vajaduse korral eraldi välja liidu toetuse ja täiendava riikliku toetuse), toetusesaajate arv ja liik ning meetme tõhusust käsitlev hinnang.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 22. juuni 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/1225 ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada teatavate liikmesriikide veinisektoris esinevad turuhäired, ja millega tehakse erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149 (ELT L 160, 26.6.2023, lk 12).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 4. aprilli 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/739, millega nähakse ette erakorraline toetusmeede Bulgaaria, Poola ja Rumeenia teravilja- ja õliseemnesektorile (ELT L 96, 5.4.2023, lk 80).

4

(5)  Komisjoni 30. juuni 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1343, millega nähakse ette erakorraline toetusmeede Bulgaaria, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia teravilja- ja õliseemnesektorile (ELT L 168, 3.7.2023, lk 22).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

6

(7)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

8

(9)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1149, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori riiklike toetusprogrammide osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 555/2008 (ELT L 190, 15.7.2016, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

10

(11)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

11

---

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1466,

14. juuli 2023,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisa seoses Kanadat, Namiibiat, Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha ning kodulindudelt ja uluklindudelt saadud lihatoodete ning munade ja munatoodete saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ning artikli 232 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Ühendkuningriik teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Inglismaal Cumbria (1) ja Šotimaal Aberdeenshire’i krahvkonnas (1), mida kinnitati vastavalt 2. ja 9. juulil 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik teatas komisjonile kahest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Inglismaal Cumbria (1) ja Šotimaal Aberdeenshire’i krahvkonnas (1), mida kinnitati vastavalt 2. ja 9. juulil 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Pärast eespool nimetatud hiljutisi lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Ühendkuningriigi veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(6)

Pärast eespool nimetatud hiljutisi lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestasid Ühendkuningriigi veterinaarasutused asjaomaste ettevõtete ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (7) | Ühendkuningriik on esitanud komisjonile teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil ja meetmete kohta, mida ta on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik on esitanud komisjonile teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil ja meetmete kohta, mida ta on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku tõkestamiseks.

| (8) | Komisjon on seda teavet hinnanud. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse loomatervise olukorda Ühendkuningriigi veterinaarasutuste kehtestatud piirangutega piirkondades, tuleks kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomine nendest piirkondadest peatada, et kaitsta liidu loomatervise staatust. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on seda teavet hinnanud. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse loomatervise olukorda Ühendkuningriigi veterinaarasutuste kehtestatud piirangutega piirkondades, tuleks kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomine nendest piirkondadest peatada, et kaitsta liidu loomatervise staatust.

| (9) | Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid on esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga, mille tõttu peatati teatavate toodete toomine liitu, nagu on ette nähtud rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas. |
| --- | --- |

(9)

Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid on esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripiga, mille tõttu peatati teatavate toodete toomine liitu, nagu on ette nähtud rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas.

| (10) | Eelkõige on Kanada esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses 32 lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas linnukasvatusettevõtetes Alberta (6), British Columbia (11), Nova Scotia (1), Ontario (2), Quebeci (6) ja Saskatchewani (6) provintsis, mida kinnitati ajavahemikul 14. aprillist 2022 kuni 6. maini 2023. |
| --- | --- |

(10)

Eelkõige on Kanada esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses 32 lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas linnukasvatusettevõtetes Alberta (6), British Columbia (11), Nova Scotia (1), Ontario (2), Quebeci (6) ja Saskatchewani (6) provintsis, mida kinnitati ajavahemikul 14. aprillist 2022 kuni 6. maini 2023.

| (11) | Peale selle on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kolme lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i (2) ja Ida-Sussexi (1) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 17. maist 2023 kuni 25. maini 2023. |
| --- | --- |

(11)

Peale selle on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kolme lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Ühendkuningriigis Inglismaal Lincolnshire’i (2) ja Ida-Sussexi (1) krahvkonnas, mida kinnitati ajavahemikul 17. maist 2023 kuni 25. maini 2023.

| (12) | Peale selle on Ameerika Ühendriigid esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kolme lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Põhja-Dakota, Lõuna-Dakota ja Tennessee osariigis, mida kinnitati ajavahemikul 5. jaanuarist 2023 kuni 19. aprillini 2023. |
| --- | --- |

(12)

Peale selle on Ameerika Ühendriigid esitanud ajakohastatud teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kolme lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes Põhja-Dakota, Lõuna-Dakota ja Tennessee osariigis, mida kinnitati ajavahemikul 5. jaanuarist 2023 kuni 19. aprillini 2023.

| (13) | Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes. |
| --- | --- |

(13)

Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes.

| (14) | Komisjon on hinnanud Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esitatud teavet. Komisjon on seisukohal, et Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid on esitanud asjakohased tagatised, et peatamise tinginud loomatervise olukord ei kujuta endast enam ohtu loomade või inimeste tervisele liidus ning et sellest tulenevalt tuleks uuesti lubada liitu tuua linnukasvatussaadusi Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide asjaomastest tsoonidest, kust liitu sissetoomine oli peatatud. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on hinnanud Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esitatud teavet. Komisjon on seisukohal, et Kanada, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid on esitanud asjakohased tagatised, et peatamise tinginud loomatervise olukord ei kujuta endast enam ohtu loomade või inimeste tervisele liidus ning et sellest tulenevalt tuleks uuesti lubada liitu tuua linnukasvatussaadusi Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide asjaomastest tsoonidest, kust liitu sissetoomine oli peatatud.

| (15) | Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides.

| (16) | Kuna Namiibia ei ole paljude aastate vältel liitu eksportinud ega kavatse liitu eksportida kodulinde ega nende paljundusmaterjali, silerinnaliste lindude värsket liha, kodulindudelt ja uluklindudelt saadud lihatooteid ega mune ja munatooteid, on Namiibia esitanud taotluse, et ta jäetaks välja selliste kolmandate riikide loetelust, kust on lubatud liitu tuua eespool nimetatud kaupu, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisas. Seepärast tuleks kõnealuseid lisasid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Namiibia ei ole paljude aastate vältel liitu eksportinud ega kavatse liitu eksportida kodulinde ega nende paljundusmaterjali, silerinnaliste lindude värsket liha, kodulindudelt ja uluklindudelt saadud lihatooteid ega mune ja munatooteid, on Namiibia esitanud taotluse, et ta jäetaks välja selliste kolmandate riikide loetelust, kust on lubatud liitu tuua eespool nimetatud kaupu, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisas. Seepärast tuleks kõnealuseid lisasid vastavalt muuta.

| (17) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/1226 (4) muudeti rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et määrata Kanadat käsitlevates kannetes kindlaks varem kinnise tsooni CA-2.187 alguskuupäev. Kuna kõnealust tsooni käsitleva ühe rea puhul V lisa 1. osas on avastatud viga, tuleks see viga parandada. Seepärast tuleks kõnealust lisa vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/1226 (4) muudeti rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et määrata Kanadat käsitlevates kannetes kindlaks varem kinnise tsooni CA-2.187 alguskuupäev. Kuna kõnealust tsooni käsitleva ühe rea puhul V lisa 1. osas on avastatud viga, tuleks see viga parandada. Seepärast tuleks kõnealust lisa vastavalt parandada.

| (18) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning Namiibia esitatud taotlust, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning Namiibia esitatud taotlust, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (19) | Kanadat käsitleva kande parandust rakendusmääruse (EL) 2021/404 V lisa 1. osas tsooni CA-2.187 käsitlevas reas tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2023/1226 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(19)

Kanadat käsitleva kande parandust rakendusmääruse (EL) 2021/404 V lisa 1. osas tsooni CA-2.187 käsitlevas reas tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2023/1226 kohaldamise kuupäevast.

| (20) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 muudatused

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV, XV ja XIX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa I osale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 parandus

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse lisa II osale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesoleva määruse lisa II osa kohaldatakse siiski alates 27. juunist 2023.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 22. juuni 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1226, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV ja XV lisa seoses Kanadat, Tšiilit ja Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (ELT L 160, 26.6.2023, lk 19).

4

---

LISA

I OSA

RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2021/404 MUUDATUSED

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.22 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.22 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 14.4.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa B osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.22 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.22

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

14.4.2022

30.6.2023“

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.48 ja CA-2.49 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.48 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 29.4.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.49 | N, P1 | | 2.5.2022 | 30.6.2023“ |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.48 ja CA-2.49 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.48

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

29.4.2022

30.6.2023

CA-2.49

N, P1

2.5.2022

30.6.2023“

| iii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.55 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.55 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.5.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.55 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.55

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.5.2022

30.6.2023“

| iv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.58 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.58 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.5.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.58 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.58

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.5.2022

30.6.2023“

| v) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.60 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.60 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 10.5.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.60 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.60

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

10.5.2022

30.6.2023“

| vi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.62 ja CA-2.63 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.62 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 12.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.63 | N, P1 | | 13.5.2022 | 30.6.2023“ |

vi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.62 ja CA-2.63 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.62

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

12.5.2022

30.6.2023

CA-2.63

N, P1

13.5.2022

30.6.2023“

| vii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.66 ja CA-2.67 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.66 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 22.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.67 | N, P1 | | 26.5.2022 | 30.6.2023“ |

vii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.66 ja CA-2.67 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.66

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

22.5.2022

30.6.2023

CA-2.67

N, P1

26.5.2022

30.6.2023“

| viii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.69 ja CA-2.70 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.69 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.70 | N, P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023“ |

viii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.69 ja CA-2.70 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.69

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.6.2022

30.6.2023

CA-2.70

N, P1

4.6.2022

30.6.2023“

| ix) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.72 ja CA-2.73 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.72 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 15.6.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.73 | N, P1 | | 18.6.2022 | 30.6.2023“ |

ix)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.72 ja CA-2.73 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.72

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

15.6.2022

30.6.2023

CA-2.73

N, P1

18.6.2022

30.6.2023“

| x) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.97 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.97 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 21.9.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

x)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.97 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.97

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

21.9.2022

30.6.2023“

| xi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.101 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.101 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.9.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.101 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.101

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.9.2022

30.6.2023“

| xii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.104 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.104 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.9.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.104 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.104

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.9.2022

30.6.2023“

| xiii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.114 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.114 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.9.2022 | 2.7.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.114 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.114

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.9.2022

2.7.2023“

| xiv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.116 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.116 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 30.9.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xiv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.116 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.116

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

30.9.2022

30.6.2023“

| xv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.126 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.126 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.10.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.126 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.126

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.10.2022

30.6.2023“

| xvi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.138 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.138 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.138 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.138

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

30.6.2023“

| xvii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.157 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.157 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.11.2022 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xvii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.157 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.157

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.11.2022

30.6.2023“

| xviii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.168, CA-2.169 ja CA-2.170 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.168 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.12.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.169 | N, P1 | | 29.12.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.170 | N, P1 | | 5.1.2023 | 30.6.2023“ |

xviii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.168, CA-2.169 ja CA-2.170 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.168

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.12.2022

30.6.2023

CA-2.169

N, P1

29.12.2022

30.6.2023

CA-2.170

N, P1

5.1.2023

30.6.2023“

| xix) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.175 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.175 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.3.2023 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xix)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.175 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.175

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.3.2023

30.6.2023“

| xx) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.179 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.179 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 3.4.2023 | 6.7.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xx)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.179 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.179

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

3.4.2023

6.7.2023“

| xxi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.182 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.182 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.4.2023 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.182 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.182

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.4.2023

30.6.2023“

| xxii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 17.4.2023 | 7.7.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-2.185 | | 19.4.2023 | 30.6.2023“ |

xxii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.184

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

17.4.2023

7.7.2023

CA-2.185

19.4.2023

30.6.2023“

| xxiii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.188 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.188 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.4.2023 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.188 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.188

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.4.2023

30.6.2023“

| xxiv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.190 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.190 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.5.2023 | 30.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxiv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.190 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.190

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.5.2023

30.6.2023“

| xxv) | Namiibiat käsitlev kanne jäetakse välja; |
| --- | --- |

xxv)

Namiibiat käsitlev kanne jäetakse välja;

| xxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.303, GB-2.304 ja GB-2.305 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.303 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 16.5.2023 | 28.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.304 | N, P1 | | 18.5.2023 | 26.6.2023 |
| GB-2.305 | N, P1 | | 24.5.2023 | 28.6.2023“ |

xxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.303, GB-2.304 ja GB-2.305 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.303

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

16.5.2023

28.6.2023

GB-2.304

N, P1

18.5.2023

26.6.2023

GB-2.305

N, P1

24.5.2023

28.6.2023“

| xxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.305 käsitleva rea järele tsoone GB-2.306 ja GB-2.307 käsitlevad read:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.306 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.7.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.307 | | 9.7.2023“ | |

xxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.305 käsitleva rea järele tsoone GB-2.306 ja GB-2.307 käsitlevad read:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.306

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.7.2023

GB-2.307

9.7.2023“

| xxviii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.399 käsitlev rida järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.399 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.1.2023 | 10.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxviii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.399 käsitlev rida järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.399

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.1.2023

10.6.2023“

| xxix) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.403 käsitlev rida järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.403 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 20.1.2023 | 12.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxix)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.403 käsitlev rida järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.403

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

20.1.2023

12.6.2023“

| xxx) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.455 käsitlev rida järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.455 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 19.4.2023 | 18.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

xxx)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.455 käsitlev rida järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.455

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

19.4.2023

18.6.2023“

| b) | 2. osas lisatakse Ühendkuningriiki käsitlevas kandes tsooni GB-2.305 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.306 ja GB-2.307 kirjeldused:







  „Ühendkuningriik | GB-2.306 | near Bootle, Copeland, Cumbria, England, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10 km, centered on WGS84 dec, coordinates Lat: N54.27 and Long: W3.38 |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.307 | near Banff, Aberdeenshire, Scotland, GB
  The area contained with a circle of a radius of 10 km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N57.64 and Long: W2.57“ |

b)

2. osas lisatakse Ühendkuningriiki käsitlevas kandes tsooni GB-2.305 kirjelduse järele järgmised tsoonide GB-2.306 ja GB-2.307 kirjeldused:

„Ühendkuningriik

GB-2.306

near Bootle, Copeland, Cumbria, England, GB

The area contained with a circle of a radius of 10 km, centered on WGS84 dec, coordinates Lat: N54.27 and Long: W3.38

GB-2.307

near Banff, Aberdeenshire, Scotland, GB

The area contained with a circle of a radius of 10 km, centred on WGS84 dec, coordinates Lat: N57.64 and Long: W2.57“

| 2) | XIV lisa 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.22 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.22 | POU, RAT | N, P1 | | 14.4.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 14.4.2022 | 30.6.2023“ |

2)

XIV lisa 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.22 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.22

POU, RAT

N, P1

14.4.2022

30.6.2023

GBM

P1

14.4.2022

30.6.2023“

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.48 ja CA-2.49 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.48 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 29.4.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.49 | POU, RAT | N, P1 | | 2.5.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 2.5.2022 | 30.6.2023“ |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.48 ja CA-2.49 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.48

POU, RAT

N, P1

29.4.2022

30.6.2023

GBM

P1

29.4.2022

30.6.2023

CA-2.49

POU, RAT

N, P1

2.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

2.5.2022

30.6.2023“

| iii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.55 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.55 | POU, RAT | N, P1 | | 3.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.5.2022 | 30.6.2023“ |

iii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.55 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.55

POU, RAT

N, P1

3.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

3.5.2022

30.6.2023“

| iv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.58 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.58 | POU, RAT | N, P1 | | 5.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.5.2022 | 30.6.2023“ |

iv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.58 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.58

POU, RAT

N, P1

5.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

5.5.2022

30.6.2023“

| v) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.60 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.60 | POU, RAT | N, P1 | | 10.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 10.5.2022 | 30.6.2023“ |

v)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.60 käsitlevad read järgmisega:

Kanada

CA-2.60

POU, RAT

N, P1

10.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

10.5.2022

30.6.2023“

| vi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.62 ja CA-2.63 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.62 | POU, RAT | N, P1 | | 12.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 12.5.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.63 | POU, RAT | N, P1 | | 13.5.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 13.5.2022 | 30.6.2023“ |

vi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.62 ja CA-2.63 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.62

POU, RAT

N, P1

12.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

12.5.2022

30.6.2023

CA-2.63

POU, RAT

N, P1

13.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

13.5.2022

30.6.2023“

| vii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.66 ja CA-2.67 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.66 | POU, RAT | N, P1 | | 22.5.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 22.5.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.67 | POU, RAT | N, P1 | | 26.5.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 26.5.2022 | 30.6.2023“ |

vii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.66 ja CA-2.67 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.66

POU, RAT

N, P1

22.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

22.5.2022

30.6.2023

CA-2.67

POU, RAT

N, P1

26.5.2022

30.6.2023

GBM

P1

26.5.2022

30.6.2023“

| viii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.69 ja CA-2.70 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.69 | POU, RAT | N, P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.70 | POU, RAT | N, P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 4.6.2022 | 30.6.2023“ |

viii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.69 ja CA-2.70 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.69

POU, RAT

N, P1

4.6.2022

30.6.2023

GBM

P1

4.6.2022

30.6.2023

CA-2.70

POU, RAT

N, P1

4.6.2022

30.6.2023

GBM

P1

4.6.2022

30.6.2023“

| ix) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.72 ja CA-2.73 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.72 | POU, RAT | N, P1 | | 15.6.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 15.6.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.73 | POU, RAT | N, P1 | | 18.6.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 18.6.2022 | 30.6.2023“ |

ix)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.72 ja CA-2.73 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.72

POU, RAT

N, P1

15.6.2022

30.6.2023

GBM

P1

15.6.2022

30.6.2023

CA-2.73

POU, RAT

N, P1

18.6.2022

30.6.2023

GBM

P1

18.6.2022

30.6.2023“

| x) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.97 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.97 | POU, RAT | N, P1 | | 21.9.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 21.9.2022 | 30.6.2023“ |

x)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.97 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.97

POU, RAT

N, P1

21.9.2022

30.6.2023

GBM

P1

21.9.2022

30.6.2023“

| xi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.101 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.101 | POU, RAT | N, P1 | | 26.9.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.9.2022 | 30.6.2023“ |

xi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.101 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.101

POU, RAT

N, P1

26.9.2022

30.6.2023

GBM

P1

26.9.2022

30.6.2023“

| xii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.104 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.104 | POU, RAT | N, P1 | | 28.9.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.9.2022 | 30.6.2023“ |

xii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.104 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.104

POU, RAT

N, P1

28.9.2022

30.6.2023

GBM

P1

28.9.2022

30.6.2023“

| xiii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.114 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.114 | POU, RAT | N, P1 | | 27.9.2022 | 2.7.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.9.2022 | 2.7.2023“ |

xiii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.114 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.114

POU, RAT

N, P1

27.9.2022

2.7.2023

GBM

P1

27.9.2022

2.7.2023“

| xiv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.116 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.116 | POU, RAT | N, P1 | | 30.9.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 30.9.2022 | 30.6.2023“ |

xiv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.116 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.116

POU, RAT

N, P1

30.9.2022

30.6.2023

GBM

P1

30.9.2022

30.6.2023“

| xv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.126 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.126 | POU, RAT | N, P1 | | 13.10.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.10.2022 | 30.6.2023“ |

xv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.126 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.126

POU, RAT

N, P1

13.10.2022

30.6.2023

GBM

P1

13.10.2022

30.6.2023“

| xvi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.138 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.138 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 30.6.2023“ |

xvi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.138 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.138

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

30.6.2023

GBM

P1

26.10.2022

30.6.2023“

| xvii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.157 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.157 | POU, RAT | N, P1 | | 23.11.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.11.2022 | 30.6.2023“ |

xvii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.157 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.157

POU, RAT

N, P1

23.11.2022

30.6.2023

GBM

P1

23.11.2022

30.6.2023“

| xviii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.168, CA-2.169 ja CA-2.170 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.168 | POU, RAT | N, P1 | | 23.12.2022 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.12.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.169 | POU, RAT | N, P1 | | 29.12.2022 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 29.12.2022 | 30.6.2023 |
| CA-2.170 | POU, RAT | N, P1 | | 5.1.2023 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 5.1.2023 | 30.6.2023“ |

xviii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.168, CA-2.169 ja CA-2.170 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.168

POU, RAT

N, P1

23.12.2022

30.6.2023

GBM

P1

23.12.2022

30.6.2023

CA-2.169

POU, RAT

N, P1

29.12.2022

30.6.2023

GBM

P1

29.12.2022

30.6.2023

CA-2.170

POU, RAT

N, P1

5.1.2023

30.6.2023

GBM

P1

5.1.2023

30.6.2023“

| xix) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.175 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.175 | POU, RAT | N, P1 | | 3.3.2023 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.3.2023 | 30.6.2023“ |

xix)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.175 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.175

POU, RAT

N, P1

3.3.2023

30.6.2023

GBM

P1

3.3.2023

30.6.2023“

| xx) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.179 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.179 | POU, RAT | N, P1 | | 3.4.2023 | 6.7.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 3.4.2023 | 6.7.2023“ |

xx)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.179 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.179

POU, RAT

N, P1

3.4.2023

6.7.2023

GBM

P1

3.4.2023

6.7.2023“

| xxi) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.182 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.182 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | 30.6.2023“ |

xxi)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.182 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.182

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

30.6.2023

GBM

P1

13.4.2023

30.6.2023“

| xxii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.184 | POU, RAT | N, P1 | | 17.4.2023 | 7.7.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 17.4.2023 | 7.7.2023 |
| CA-2.185 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023 | 30.6.2023 |
| GBM | P1 | | 19.4.2023 | 30.6.2023“ |

xxii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsoone CA-2.184 ja CA-2.185 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.184

POU, RAT

N, P1

17.4.2023

7.7.2023

GBM

P1

17.4.2023

7.7.2023

CA-2.185

POU, RAT

N, P1

19.4.2023

30.6.2023

GBM

P1

19.4.2023

30.6.2023“

| xxiii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.188 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.188 | POU, RAT | N, P1 | | 28.4.2023 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.4.2023 | 30.6.2023“ |

xxiii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.188 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.188

POU, RAT

N, P1

28.4.2023

30.6.2023

GBM

P1

28.4.2023

30.6.2023“

| xxiv) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.190 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.190 | POU, RAT | N, P1 | | 6.5.2023 | 30.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.5.2023 | 30.6.2023“ |

xxiv)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.190 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.190

POU, RAT

N, P1

6.5.2023

30.6.2023

GBM

P1

6.5.2023

30.6.2023“

| xxv) | Namiibiat käsitlev kanne jäetakse välja; |
| --- | --- |

xxv)

Namiibiat käsitlev kanne jäetakse välja;

| xxvi) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.303, GB-2.304 ja GB-2.305 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.303 | POU, RAT | N, P1 | | 16.5.2023 | 28.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 16.5.2023 | 28.6.2023 |
| GB-2.304 | POU, RAT | N, P1 | | 18.5.2023 | 26.6.2023 |
| GBM | P1 | | 18.5.2023 | 26.6.2023 |
| GB-2.305 | POU, RAT | N, P1 | | 24.5.2023 | 28.6.2023 |
| GBM | P1 | | 24.5.2023 | 28.6.2023“ |

xxvi)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.303, GB-2.304 ja GB-2.305 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.303

POU, RAT

N, P1

16.5.2023

28.6.2023

GBM

P1

16.5.2023

28.6.2023

GB-2.304

POU, RAT

N, P1

18.5.2023

26.6.2023

GBM

P1

18.5.2023

26.6.2023

GB-2.305

POU, RAT

N, P1

24.5.2023

28.6.2023

GBM

P1

24.5.2023

28.6.2023“

| xxvii) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.305 käsitleva rea järele tsoone GB-2.306 ja GB-2.307 käsitlevad read:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.306 | POU, RAT | N, P1 | | 2.7.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.7.2023 | |
| GB-2.307 | POU, RAT | N, P1 | | 9.7.2023 | |
| GBM | P1 | | 9.7.2023“ | |

xxvii)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.305 käsitleva rea järele tsoone GB-2.306 ja GB-2.307 käsitlevad read:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.306

POU, RAT

N, P1

2.7.2023

GBM

P1

2.7.2023

GB-2.307

POU, RAT

N, P1

9.7.2023

GBM

P1

9.7.2023“

| xxviii) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.399 käsitlevad read järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.399 | POU, RAT | N, P1 | | 5.1.2023 | 10.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.1.2023 | 10.6.2023“ |

xxviii)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.399 käsitlevad read järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.399

POU, RAT

N, P1

5.1.2023

10.6.2023

GBM

P1

5.1.2023

10.6.2023“

| xxix) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.403 käsitlevad read järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.403 | POU, RAT | N, P1 | | 20.1.2023 | 12.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 20.1.2023 | 12.6.2023“ |

xxix)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.403 käsitlevad read järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.403

POU, RAT

N, P1

20.1.2023

12.6.2023

GBM

P1

20.1.2023

12.6.2023“

| xxx) | Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.455 käsitlevad read järgmisega:











  „US

  Ameerika Ühendriigid | US-2.455 | POU, RAT | N, P1 | | 19.4.2023 | 18.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 19.4.2023 | 18.6.2023“ |

xxx)

Ameerika Ühendriike käsitlevas kandes asendatakse tsooni US-2.455 käsitlevad read järgmisega:

„US

Ameerika Ühendriigid

US-2.455

POU, RAT

N, P1

19.4.2023

18.6.2023

GBM

P1

19.4.2023

18.6.2023“

| 3) | XV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa A osas asendatakse Namiibiat käsitlev kanne järgmisega:


















  „NA

  Namiibia | NA-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

XV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa A osas asendatakse Namiibiat käsitlev kanne järgmisega:

„NA

Namiibia

NA-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST“

| b) | 1. osa B osas asendatakse Namiibiat käsitlev kanne järgmisega:


















  „NA

  Namiibia | NA-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NA-1 | E | E | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST“ | |

b)

1. osa B osas asendatakse Namiibiat käsitlev kanne järgmisega:

„NA

Namiibia

NA-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

NA-1

E

E

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST“

| 4) | XIX lisa 1. osast jäetakse välja Namiibiat käsitlev kanne. |
| --- | --- |

4)

XIX lisa 1. osast jäetakse välja Namiibiat käsitlev kanne.

II OSA

RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2021/404 PARANDUS

V lisa 1. osa B osas asendatakse Kanadat käsitlevas kandes tsooni CA-2.187 käsitlev rida järgmisega:

| „CA

  Kanada | CA-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„CA

Kanada

CA-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

14.6.2023“

---

OTSUSED

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/41

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1467,

14. juuli 2023,

millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu on endiselt sügavalt mures olukorra pärast Süürias. Pärast enam kui kümmet aastat ei ole konflikt Süürias kaugeltki lõppenud ning on jätkuvalt kannatuste ja ebastabiilsuse allikaks. 6. veebruaril 2023 toimunud traagiline maavärin on veelgi suurendanud Süüria elanikkonna kannatusi. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on endiselt sügavalt mures olukorra pärast Süürias. Pärast enam kui kümmet aastat ei ole konflikt Süürias kaugeltki lõppenud ning on jätkuvalt kannatuste ja ebastabiilsuse allikaks. 6. veebruaril 2023 toimunud traagiline maavärin on veelgi suurendanud Süüria elanikkonna kannatusi.

| (3) | Euroopa Ülemkogu avaldas oma 9. veebruari 2023. aasta järeldustes sügavat kaastunnet 6. veebruari 2023. aasta traagilise maavärina ohvritele ning väljendas solidaarsust Türgi ja Süüria rahvaga. Euroopa Ülemkogu kinnitas taas liidu valmisolekut anda täiendavat abi, et leevendada kannatusi kõikides mõjutatud piirkondades. Ülemkogu kutsus kõiki üles tagama humanitaarabi kättesaadavuse Süüria maavärina ohvritele, olenemata nende asukohast, ning esitas humanitaarkogukonnale üleskutse tagada ÜRO egiidi all abi kiire kohaletoimetamine. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu avaldas oma 9. veebruari 2023. aasta järeldustes sügavat kaastunnet 6. veebruari 2023. aasta traagilise maavärina ohvritele ning väljendas solidaarsust Türgi ja Süüria rahvaga. Euroopa Ülemkogu kinnitas taas liidu valmisolekut anda täiendavat abi, et leevendada kannatusi kõikides mõjutatud piirkondades. Ülemkogu kutsus kõiki üles tagama humanitaarabi kättesaadavuse Süüria maavärina ohvritele, olenemata nende asukohast, ning esitas humanitaarkogukonnale üleskutse tagada ÜRO egiidi all abi kiire kohaletoimetamine.

| (4) | Oma 20. mai 2021. aasta järeldustes „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted“ kinnitas nõukogu taas oma pühendumust vältida, ja kui see ei ole võimalik, siis võimalikult suures ulatuses leevendada, liidu piiravate meetmete võimalikku soovimatut negatiivset mõju põhimõttekindlale humanitaartegevusele. Nõukogu kordas, et liidu piiravad meetmed on kooskõlas kõigi kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest, rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja rahvusvahelisest pagulasõigusest. Nõukogu rõhutas humanitaarpõhimõtete ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täieliku järgimise tähtsust liidu sanktsioonide poliitikas, sealhulgas lisades vajaduse korral järjepidevalt piiravate meetmete režiimidesse humanitaarkaalutlustel tehtavaid erandeid ning tagades tõhusa raamistiku selliste erandite kasutamiseks humanitaarorganisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

(4)

Oma 20. mai 2021. aasta järeldustes „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted“ kinnitas nõukogu taas oma pühendumust vältida, ja kui see ei ole võimalik, siis võimalikult suures ulatuses leevendada, liidu piiravate meetmete võimalikku soovimatut negatiivset mõju põhimõttekindlale humanitaartegevusele. Nõukogu kordas, et liidu piiravad meetmed on kooskõlas kõigi kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest, rahvusvahelisest humanitaarõigusest ja rahvusvahelisest pagulasõigusest. Nõukogu rõhutas humanitaarpõhimõtete ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täieliku järgimise tähtsust liidu sanktsioonide poliitikas, sealhulgas lisades vajaduse korral järjepidevalt piiravate meetmete režiimidesse humanitaarkaalutlustel tehtavaid erandeid ning tagades tõhusa raamistiku selliste erandite kasutamiseks humanitaarorganisatsioonide poolt.

| (5) | Nõukogu tuletab meelde, et liidu piiravad meetmed, sealhulgas need, mis on võetud seoses olukorraga Süürias, ei ole mõeldud takistama humanitaarabi, sealhulgas arstiabi andmist. Süüria olukorra tõttu võetud piiravad meetmed ei puuduta enamikku sektoreid, sealhulgas toiduaineid, ravimeid ja meditsiiniseadmeid. Lisaks on üksikmeetmete puhul juba kehtestatud erandid, mis võimaldavad teha rahalised vahendid ja majandusressursid loetellu kantud isikutele kättesaadavaks, kui need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud üksnes Süürias humanitaarabi andmiseks või Süüria tsiviilelanikkonna abistamiseks. Teatavatel juhtudel on vaja asjaomase riikliku pädeva asutuse eelnevat luba. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu tuletab meelde, et liidu piiravad meetmed, sealhulgas need, mis on võetud seoses olukorraga Süürias, ei ole mõeldud takistama humanitaarabi, sealhulgas arstiabi andmist. Süüria olukorra tõttu võetud piiravad meetmed ei puuduta enamikku sektoreid, sealhulgas toiduaineid, ravimeid ja meditsiiniseadmeid. Lisaks on üksikmeetmete puhul juba kehtestatud erandid, mis võimaldavad teha rahalised vahendid ja majandusressursid loetellu kantud isikutele kättesaadavaks, kui need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud üksnes Süürias humanitaarabi andmiseks või Süüria tsiviilelanikkonna abistamiseks. Teatavatel juhtudel on vaja asjaomase riikliku pädeva asutuse eelnevat luba.

| (6) | Nõukogu võttis 23. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/408, (2) millega kehtestati loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute ja üksuste varade külmutamise ning neile rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise piirangute suhtes erand rahvusvaheliste organisatsioonide ja teatavate kindlaksmääratud kategooriate isikute huvides, kes osalevad humanitaartegevuses. Nõukogu otsustas, et kõnealust erandit, mis ei eelda asjaomaste pädevate riiklike asutuste eelnevat nõusolekut, tuleks kohaldada esialgu kuus kuud, st kuni 24. augustini 2023. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 23. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/408, (2) millega kehtestati loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute ja üksuste varade külmutamise ning neile rahaliste vahendite ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise piirangute suhtes erand rahvusvaheliste organisatsioonide ja teatavate kindlaksmääratud kategooriate isikute huvides, kes osalevad humanitaartegevuses. Nõukogu otsustas, et kõnealust erandit, mis ei eelda asjaomaste pädevate riiklike asutuste eelnevat nõusolekut, tuleks kohaldada esialgu kuus kuud, st kuni 24. augustini 2023.

| (7) | Võttes arvesse Süüria humanitaarkriisi tõsidust ja selleks, et hõlbustada abi kiiret kohaletoimetamist, on asjakohane pikendada seda erandit kuni 24. veebruarini 2024. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse Süüria humanitaarkriisi tõsidust ja selleks, et hõlbustada abi kiiret kohaletoimetamist, on asjakohane pikendada seda erandit kuni 24. veebruarini 2024.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid.

| (9) | Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Otsust 2013/255/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/255/ÜVJP artiklis 28a lõikes 1 asendatakse kuupäev „24. august 2023“ kuupäevaga „24. veebruar 2024“.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 147, 1.6.2013, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 23. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/408, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L 56 I, 23.2.2023, lk 4).

2

---

SOOVITUSED

| 17.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/43

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2023/1468,

10. mai 2023,

avalikus ruumis (mujal kui lennunduses) kasutatavate metallidetektorite vabatahtlike ELi toimivusnõuete kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui tsiviillennunduse valdkonda mitte arvestada, ei ole liidu õiguses praegu ette nähtud ühtlustatud toimivusnõudeid metallidetektoritele, mida kasutatakse avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks. Sellised nõuded on liikmesriigiti erinevad, mistõttu üldsuse kaitse julgeolekuohtude eest on ebaühtlane ega ole alati piisavalt kõrgel tasemel. Terroristid ja muud kurjategijad võivad sellest tulenevat haavatavust ära kasutada, sealhulgas korraldada rünnakuid või sooritada muid kuritegelikke akte liikmesriikides, kus avaliku ruumi turvalisuse tase on madalam. |
| --- | --- |

(1)

Kui tsiviillennunduse valdkonda mitte arvestada, ei ole liidu õiguses praegu ette nähtud ühtlustatud toimivusnõudeid metallidetektoritele, mida kasutatakse avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks. Sellised nõuded on liikmesriigiti erinevad, mistõttu üldsuse kaitse julgeolekuohtude eest on ebaühtlane ega ole alati piisavalt kõrgel tasemel. Terroristid ja muud kurjategijad võivad sellest tulenevat haavatavust ära kasutada, sealhulgas korraldada rünnakuid või sooritada muid kuritegelikke akte liikmesriikides, kus avaliku ruumi turvalisuse tase on madalam.

| (2) | Viimastel aastatel liidus toime pandud terrorirünnakud on toimunud peamiselt avalikus ruumis ja olnud suunatud üldsuse vastu. Selleks et aidata kaasa piisavalt kõrgetasemeline kaitse tagamisele terrorirünnakute ja julgeolekuohtude eest kõikjal liidus, tuleks liidu tasandil kehtestada metallidetektoritele vabatahtlikud toimivusnõuded. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel liidus toime pandud terrorirünnakud on toimunud peamiselt avalikus ruumis ja olnud suunatud üldsuse vastu. Selleks et aidata kaasa piisavalt kõrgetasemeline kaitse tagamisele terrorirünnakute ja julgeolekuohtude eest kõikjal liidus, tuleks liidu tasandil kehtestada metallidetektoritele vabatahtlikud toimivusnõuded.

| (3) | Tsiviillennunduses kasutatavate detektorseadmete, sealhulgas metallidetektorite suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (1) sätestatud üksikasjalikke nõudeid. Need nõuded on täpselt kndlaks määratud ning tagavad tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas kõrgetasemelise kaitse. Seetõttu ei peaks käesolev soovitus seda valdkonda hõlmama. Lisaks tuleks selguse huvides täpsustada, et käesolev soovitus ei tohiks mõjutada metallidetektorite ohutusaspekte reguleerivate liidu õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Tsiviillennunduses kasutatavate detektorseadmete, sealhulgas metallidetektorite suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (1) sätestatud üksikasjalikke nõudeid. Need nõuded on täpselt kndlaks määratud ning tagavad tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas kõrgetasemelise kaitse. Seetõttu ei peaks käesolev soovitus seda valdkonda hõlmama. Lisaks tuleks selguse huvides täpsustada, et käesolev soovitus ei tohiks mõjutada metallidetektorite ohutusaspekte reguleerivate liidu õigusaktide kohaldamist.

| (4) | ELi terrorismivastase võitluse tegevuskavas (2) kohustus komisjon toetama avastamistehnikale esitatavate vabatahtlike ELi nõuete väljatöötamist, tagamaks, et nende abil avastatakse julgeolekuohud, mille avastamine on vajalik, takistamata samas inimeste liikuvust. Selle kohustuse täitmiseks moodustas komisjon ohtude avastamist puudutavate toimivusnõuete tehnilise töörühma, mis koosneb liikmesriikide ekspertidest, tootjatest ja mitmete komisjoni talituste ametnikest, ning palus komisjoni abi vabatahtlike metallidetektoritele esitatavate ELi toimivusnõuete väljatöötamiseks liidu tasandil. Käesolev soovitus ja eelkõige selles sisalduvad vabatahtlikud nõuded tootedokumentatsiooni ja metalli avastamise suutlikkuse kohta põhinevad kõnealuse töörühma ettevalmistaval tööl. |
| --- | --- |

(4)

ELi terrorismivastase võitluse tegevuskavas (2) kohustus komisjon toetama avastamistehnikale esitatavate vabatahtlike ELi nõuete väljatöötamist, tagamaks, et nende abil avastatakse julgeolekuohud, mille avastamine on vajalik, takistamata samas inimeste liikuvust. Selle kohustuse täitmiseks moodustas komisjon ohtude avastamist puudutavate toimivusnõuete tehnilise töörühma, mis koosneb liikmesriikide ekspertidest, tootjatest ja mitmete komisjoni talituste ametnikest, ning palus komisjoni abi vabatahtlike metallidetektoritele esitatavate ELi toimivusnõuete väljatöötamiseks liidu tasandil. Käesolev soovitus ja eelkõige selles sisalduvad vabatahtlikud nõuded tootedokumentatsiooni ja metalli avastamise suutlikkuse kohta põhinevad kõnealuse töörühma ettevalmistaval tööl.

| (5) | Seega peaksid liikmesriigid avalikus ruumis kasutamiseks ette nähtud metallidetektorite riigihankelepinguid sõlmides lähtuma ELi vabatahtlikest toimivusnõuetest. |
| --- | --- |

(5)

Seega peaksid liikmesriigid avalikus ruumis kasutamiseks ette nähtud metallidetektorite riigihankelepinguid sõlmides lähtuma ELi vabatahtlikest toimivusnõuetest.

| (6) | Liikmesriikidelt ei tohiks nõuda, et nad hangiksid või kasutaksid avalikus ruumis teatavaid konkreetseid metallidetektoreid. Otsuseid selle kohta, milliseid metallidetektoreid hankida või teatavas avalikus ruumis kasutada, peaksid jätkuvalt tegema üksnes liikmesriigid kooskõlas liidu õigusega. Vabatahtlikke ELi toimivusnõudeid tuleks liikmesriikide hankemenetluste puhul kasutada selleks, et aidata kaasa liikmesriikide poolt avalikus ruumis kasutatavate metallidetektorite metalli avastamise suutlikkuse kõrge taseme saavutamisele kõikjal liidus. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidelt ei tohiks nõuda, et nad hangiksid või kasutaksid avalikus ruumis teatavaid konkreetseid metallidetektoreid. Otsuseid selle kohta, milliseid metallidetektoreid hankida või teatavas avalikus ruumis kasutada, peaksid jätkuvalt tegema üksnes liikmesriigid kooskõlas liidu õigusega. Vabatahtlikke ELi toimivusnõudeid tuleks liikmesriikide hankemenetluste puhul kasutada selleks, et aidata kaasa liikmesriikide poolt avalikus ruumis kasutatavate metallidetektorite metalli avastamise suutlikkuse kõrge taseme saavutamisele kõikjal liidus.

| (7) | Vabatahtlike ELi toimivusnõuetega tuleks kehtestada mitu standardit, mis vastavad nendega hõlmatud metallidetektorite eri kasutusviisidele. Kõige leebem standard puudutaks väiksema tundlikkusega detektoreid, mis on mõeldud kasutamiseks suurte rahvamasside liikumis- ja kogunemiskohtades, kus tuleb kindlasti avastada ohtlikud relvad, tagades samas inimeste ja neil kaasas olevate esemete suure läbilaskevõime ning põhjuseta häirete väikse osakaalu. Kõige rangem standard puudutaks väga tundlikke detektoreid, mis on mõeldud kasutamiseks juhul, kui on vaja avastada vähimgi oht ja kui võib leppida väikse läbilaskevõimega. |
| --- | --- |

(7)

Vabatahtlike ELi toimivusnõuetega tuleks kehtestada mitu standardit, mis vastavad nendega hõlmatud metallidetektorite eri kasutusviisidele. Kõige leebem standard puudutaks väiksema tundlikkusega detektoreid, mis on mõeldud kasutamiseks suurte rahvamasside liikumis- ja kogunemiskohtades, kus tuleb kindlasti avastada ohtlikud relvad, tagades samas inimeste ja neil kaasas olevate esemete suure läbilaskevõime ning põhjuseta häirete väikse osakaalu. Kõige rangem standard puudutaks väga tundlikke detektoreid, mis on mõeldud kasutamiseks juhul, kui on vaja avastada vähimgi oht ja kui võib leppida väikse läbilaskevõimega.

| (8) | Vabatahtlikke ELi toimivusnõudeid ei tohiks mõista nii, et nendega kavatsetakse asendada metallidetektorite suhtes kehtivad riiklikud toimivusstandardid (kui sellised riiklikud standardid on olemas). Eelkõige peaks liikmesriikidele jääma kooskõlas liidu õigusega vabadus kohaldada avalikus ruumis kasutatavate metallidetektorite suhtes rangemaid toimivusnõudeid. |
| --- | --- |

(8)

Vabatahtlikke ELi toimivusnõudeid ei tohiks mõista nii, et nendega kavatsetakse asendada metallidetektorite suhtes kehtivad riiklikud toimivusstandardid (kui sellised riiklikud standardid on olemas). Eelkõige peaks liikmesriikidele jääma kooskõlas liidu õigusega vabadus kohaldada avalikus ruumis kasutatavate metallidetektorite suhtes rangemaid toimivusnõudeid.

| (9) | Käesolev soovitus peaks kaudselt motiveerima tootjaid metallidetektorite edaspidisel tootmisel kõnealuseid nõudeid täitma. Seepärast peaksid liikmesriigid nõudma, et avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks kasutatava metallidetektori hankedokumendis lisaksid pakkujad pakkumusele tootedokumendid ja vastavusdeklaratsiooni, mis põhinevad tootja enda metoodikal, et tõendada metallidetektori vastavust käesolevas soovituses esitatud vabatahtlikele toimivusnõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev soovitus peaks kaudselt motiveerima tootjaid metallidetektorite edaspidisel tootmisel kõnealuseid nõudeid täitma. Seepärast peaksid liikmesriigid nõudma, et avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks kasutatava metallidetektori hankedokumendis lisaksid pakkujad pakkumusele tootedokumendid ja vastavusdeklaratsiooni, mis põhinevad tootja enda metoodikal, et tõendada metallidetektori vastavust käesolevas soovituses esitatud vabatahtlikele toimivusnõuetele.

| (10) | Metallidetektorite kasutamine avalikus ruumis võib tekitada probleeme eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õiguse seisukohast. Kõigi kõnealuste detektorseadmete kasutamisega seotud toimingute, sealhulgas seadmete hankimise ja käitamise ning võimalike järgnevate töötlemistoimingute puhul on eluliselt tähtis piirata õiguste riivet nii palju kui võimalik ja igal juhul tegutseda kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/680 (4) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. |
| --- | --- |

(10)

Metallidetektorite kasutamine avalikus ruumis võib tekitada probleeme eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õiguse seisukohast. Kõigi kõnealuste detektorseadmete kasutamisega seotud toimingute, sealhulgas seadmete hankimise ja käitamise ning võimalike järgnevate töötlemistoimingute puhul on eluliselt tähtis piirata õiguste riivet nii palju kui võimalik ja igal juhul tegutseda kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/680 (4) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

| (11) | Metallidetektorite vabatahtlikud toimivusnõuded tuleks läbi vaadata ja neid vajaduse korral kohandada, eelkõige pidades silmas asjakohaseid tehnoloogilisi suundumusi julgeolekuohtude avastamise valdkonnas. Seepärast jälgib komisjon ohtude avastamist puudutavate toimivusnõuete tehnilise töörühma abiga tähelepanelikult tehnoloogilisi ja muid asjakohaseid suundumusi ning hindab korrapäraselt vajadust käesolevat soovitust kohandada. |
| --- | --- |

(11)

Metallidetektorite vabatahtlikud toimivusnõuded tuleks läbi vaadata ja neid vajaduse korral kohandada, eelkõige pidades silmas asjakohaseid tehnoloogilisi suundumusi julgeolekuohtude avastamise valdkonnas. Seepärast jälgib komisjon ohtude avastamist puudutavate toimivusnõuete tehnilise töörühma abiga tähelepanelikult tehnoloogilisi ja muid asjakohaseid suundumusi ning hindab korrapäraselt vajadust käesolevat soovitust kohandada.

| (12) | Tõhususe ja läbipaistvuse huvides ning eelkõige arvestades seda, kui oluline on tegeleda avastatud julgeolekuohtudega võimalikult kiiresti, tuleks liikmesriike kutsuda rakendama käesoleva soovituse ja esitama komisjonile oma rakendusmeetmete kohta aruande mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Tõhususe ja läbipaistvuse huvides ning eelkõige arvestades seda, kui oluline on tegeleda avastatud julgeolekuohtudega võimalikult kiiresti, tuleks liikmesriike kutsuda rakendama käesoleva soovituse ja esitama komisjonile oma rakendusmeetmete kohta aruande mõistliku aja jooksul.

| (13) | Nende aruannete ja muu asjakohase teabe põhjal hindab komisjon sobiva ajavahemiku möödudes käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme, et hinnata muu hulgas vajadust siduva toimega liidu õigusaktide järele selles valdkonnas, |
| --- | --- |

(13)

Nende aruannete ja muu asjakohase teabe põhjal hindab komisjon sobiva ajavahemiku möödudes käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme, et hinnata muu hulgas vajadust siduva toimega liidu õigusaktide järele selles valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „metallidetektor“ – seadmed, mis kujutavad enesest kas käeshoitavat metallidetektorit või metallidetektorväravat ja mille eesmärk on avastada osana füüsilisest julgeolekukontrollist metalli olemasolu isikute või esemete puhul, et avastada huvipakkuvaid esemeid, mida võidakse kasutada julgeolekuohtude tekitamiseks, näiteks lõhkeseadmeid, tulirelvi ja teravaid esemeid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„metallidetektor“ – seadmed, mis kujutavad enesest kas käeshoitavat metallidetektorit või metallidetektorväravat ja mille eesmärk on avastada osana füüsilisest julgeolekukontrollist metalli olemasolu isikute või esemete puhul, et avastada huvipakkuvaid esemeid, mida võidakse kasutada julgeolekuohtude tekitamiseks, näiteks lõhkeseadmeid, tulirelvi ja teravaid esemeid;

| b) | „toimivusnõuded metalli avastamisel“ – tehnilised nõuded, millele metallidetektorid peavad vastama, ennekõike mis puudutab nende töölt oodatavaid tulemusi; |
| --- | --- |

b)

„toimivusnõuded metalli avastamisel“ – tehnilised nõuded, millele metallidetektorid peavad vastama, ennekõike mis puudutab nende töölt oodatavaid tulemusi;

| c) | „tootedokumendid“ – paberkandjal, elektrooniliselt või mõlemal kujul esitatud dokumendid, mis sisaldavad teavet metallidetektori toimivusnõuete kohta; |
| --- | --- |

c)

„tootedokumendid“ – paberkandjal, elektrooniliselt või mõlemal kujul esitatud dokumendid, mis sisaldavad teavet metallidetektori toimivusnõuete kohta;

| d) | „avalik ruum“ – füüsiline koht, millele üldsusel on juurdepääs, olenemata sellest, kas seal kohaldatakse teatavaid juurdepääsutingimusi; |
| --- | --- |

d)

„avalik ruum“ – füüsiline koht, millele üldsusel on juurdepääs, olenemata sellest, kas seal kohaldatakse teatavaid juurdepääsutingimusi;

| e) | „ettevõtja poolne vastavusdeklaratsioon“ – selline deklaratsioon vastavuse kohta metallidetektori toimivusnõuetele, mille tootja annab välja tootja enese metoodikale tuginedes. |
| --- | --- |

e)

„ettevõtja poolne vastavusdeklaratsioon“ – selline deklaratsioon vastavuse kohta metallidetektori toimivusnõuetele, mille tootja annab välja tootja enese metoodikale tuginedes.

| 2. | Selliste metallidetektorite hankedokumendis, mida kasutatakse avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks (välja arvatud lennunduse valdkonnas), peaksid liikmesriigid nõudma, et pakkuja esitaks osana pakkumusest lisa 2. jaos esitatud nõuetele vastavad tootedokumendid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmesriigid peaksid tagama, et metallidetektorid, mida nad hangivad avalikus ruumis julgeolekuohu avastamiseks, vastavad lisa 3. jaos sätestatud toimivusnõuetele metalli avastamisel, välja arvatud juhul, kui selliseid seadmeid hangitakse kasutamiseks tsiviillennunduse valdkonnas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriigid peaksid avalikus ruumis julgeolekuohtude avastamiseks kasutatavate metallidetektorite hankedokumendis nõudma, et pakkuja esitaks osana pakkumusest tootja väljastatud deklaratsiooni toimivusnõuetele vastavuse kohta, tuginedes tootja enda metoodikale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 10. maiks 2024 peaksid liikmesriigid kooskõlas liidu õigusega võtma käesoleva soovituse rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile oma rakendusmeetmete kohta aruande 10. novembriks 2024. |
| --- | --- |

6.

Brüssel, 10. mai 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Ylva JOHANSSON

---

(1)  Komisjoni rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Liidu Nõukogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava: prognoosi, hoia ära, kaitse ja reageeri“ (COM(2020) 795 final).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

4

---

LISA

Tootedokumendid ja metallidetektoritele esitatavad toimivusnõuded

1. jagu: mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „aktiivne siiratav meditsiiniseade“ – elektriline siiratav või/ja kantav meditsiiniseade, milles kasutatakse harilikult elektroonikalülitusi ja mis on ette nähtud füsioloogiliste näitajate jälgimiseks või raviks/teraapiaks, nagu ravimite manustamine või elektrostimulatsioon; |
| --- | --- |

1)

„aktiivne siiratav meditsiiniseade“ – elektriline siiratav või/ja kantav meditsiiniseade, milles kasutatakse harilikult elektroonikalülitusi ja mis on ette nähtud füsioloogiliste näitajate jälgimiseks või raviks/teraapiaks, nagu ravimite manustamine või elektrostimulatsioon;

| 2) | „kasutuskontseptsioon“ – dokument, milles kirjeldatakse seadme omadusi ja selle õige kasutamise viisi või viise; |
| --- | --- |

2)

„kasutuskontseptsioon“ – dokument, milles kirjeldatakse seadme omadusi ja selle õige kasutamise viisi või viise;

| 3) | „detektsioonipind“ – käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava andurelemendi pinnaga paralleelne kujuteldav (kahemõõtmeline) tasapind käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava avastamisala keskel, mis jagab avastamisala kaheks sümmeetriliseks pooleks; |
| --- | --- |

3)

„detektsioonipind“ – käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava andurelemendi pinnaga paralleelne kujuteldav (kahemõõtmeline) tasapind käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava avastamisala keskel, mis jagab avastamisala kaheks sümmeetriliseks pooleks;

| 4) | „võimaliku alarmi läbivaatus“ – menetlus, millega reguleeritakse tava, mille kohaselt inimesed peavad kaasasolevad esemed, sealhulgas nii suured esemed (nagu õla-, käe- ja seljakotid ning muud liiki pagas) kui ka väiksemad esemed (nagu kellad, prillid, vööd ja ehted) ära andma ja need tuleb eraldi läbi vaadata, näiteks läbivalgustusseadmega; |
| --- | --- |

4)

„võimaliku alarmi läbivaatus“ – menetlus, millega reguleeritakse tava, mille kohaselt inimesed peavad kaasasolevad esemed, sealhulgas nii suured esemed (nagu õla-, käe- ja seljakotid ning muud liiki pagas) kui ka väiksemad esemed (nagu kellad, prillid, vööd ja ehted) ära andma ja need tuleb eraldi läbi vaadata, näiteks läbivalgustusseadmega;

| 5) | „käeshoitav metallidetektor“ – mobiilne metallidetektor, mida seda kasutav inimene saab hoida kätega ja mida hoitakse tavaliselt ühes käes; |
| --- | --- |

5)

„käeshoitav metallidetektor“ – mobiilne metallidetektor, mida seda kasutav inimene saab hoida kätega ja mida hoitakse tavaliselt ühes käes;

| 6) | „isetehtud lõhkeseade“ – muuks kui traditsiooniliseks sõjategevuseks valmistatud ja kasutatav pomm või sellega sarnane lõhkeseadeldis; |
| --- | --- |

6)

„isetehtud lõhkeseade“ – muuks kui traditsiooniliseks sõjategevuseks valmistatud ja kasutatav pomm või sellega sarnane lõhkeseadeldis;

| 7) | „mõõtepind“ – detektsioonipinnaga paralleelne kujuteldav (kahemõõtmeline) tasapind käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava katsetamiseks, mis on määratletud detektsioonipinna suhtes; |
| --- | --- |

7)

„mõõtepind“ – detektsioonipinnaga paralleelne kujuteldav (kahemõõtmeline) tasapind käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava katsetamiseks, mis on määratletud detektsioonipinna suhtes;

| 8) | „põhjuseta häirete määr“ – valehäirete määr, mis arvutatakse kahjutute metallesemete tekitatud häirete osakaaluna metallidetektorvärava detektsioonipiirkonna läbinud inimeste arvust; |
| --- | --- |

8)

„põhjuseta häirete määr“ – valehäirete määr, mis arvutatakse kahjutute metallesemete tekitatud häirete osakaaluna metallidetektorvärava detektsioonipiirkonna läbinud inimeste arvust;

| 9) | „läbilaskevõime“ – suurim inimeste ja nende esemete arv, mida on võimalik teatava ajavahemiku (mis on harilikult üks tund) jooksul kontrollida nii, et detektor annab õigesti häiret kõigi metallesemete kohta, mille suurus vastab kasutatava turvastandardiga kindlaks määratule; |
| --- | --- |

9)

„läbilaskevõime“ – suurim inimeste ja nende esemete arv, mida on võimalik teatava ajavahemiku (mis on harilikult üks tund) jooksul kontrollida nii, et detektor annab õigesti häiret kõigi metallesemete kohta, mille suurus vastab kasutatava turvastandardiga kindlaks määratule;

| 10) | „katseobjekt“ – ese, mida kasutatakse käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava katsetamiseks selliseid elektromagnetilisi omadusi jäljendades, mis on huvipakkuvatel esemetel, mida võidakse kasutada julgeolekuohtude tekitamiseks, nagu relv või turvaseadmete neutraliseerimist võimaldav ese; |
| --- | --- |

10)

„katseobjekt“ – ese, mida kasutatakse käeshoitava metallidetektori või metallidetektorvärava katsetamiseks selliseid elektromagnetilisi omadusi jäljendades, mis on huvipakkuvatel esemetel, mida võidakse kasutada julgeolekuohtude tekitamiseks, nagu relv või turvaseadmete neutraliseerimist võimaldav ese;

| 11) | „julgeolekustandard“ – standard, milles on iseloomulikke ohuobjekte kõigiti arvestades määratletud kõik julgeolekuohud, mis tuleb avastada; |
| --- | --- |

11)

„julgeolekustandard“ – standard, milles on iseloomulikke ohuobjekte kõigiti arvestades määratletud kõik julgeolekuohud, mis tuleb avastada;

| 12) | „metallidetektorvärav“ – statsionaarne metallidetektor, mis on tavaliselt konkreetsesse asukohta alaliselt kinnitatud ja on ukseava kujuline; |
| --- | --- |

12)

„metallidetektorvärav“ – statsionaarne metallidetektor, mis on tavaliselt konkreetsesse asukohta alaliselt kinnitatud ja on ukseava kujuline;

| 13) | „mehaaniline interferents“ – mõju, mida avaldavad metallidetektori toimimisele selle läheduses asuvad statsionaarsed või mobiilsed metallstruktuurid või -esemed; |
| --- | --- |

13)

„mehaaniline interferents“ – mõju, mida avaldavad metallidetektori toimimisele selle läheduses asuvad statsionaarsed või mobiilsed metallstruktuurid või -esemed;

| 14) | „NIJ Standard 0601.02“ – USA riikliku õigusinstituudi (National Institute of Justice) standard 0601.02 (avaldamisviide: Nicholas G. Paulter Jr, Walk-Through Metal Detectors for Use in Concealed Weapon and Contraband Detection - NIJ Standard 0601.02, U.S. Department of Justice, Office Justice Programs, National Institute of Justice, 2003); |
| --- | --- |

14)

„NIJ Standard 0601.02“ – USA riikliku õigusinstituudi (National Institute of Justice) standard 0601.02 (avaldamisviide: Nicholas G. Paulter Jr, Walk-Through Metal Detectors for Use in Concealed Weapon and Contraband Detection - NIJ Standard 0601.02, U.S. Department of Justice, Office Justice Programs, National Institute of Justice, 2003);

| 15) | „NIJ Standard 0602.02“ – USA riikliku õigusinstituudi (National Institute of Justice) standard 0602.02 (avaldamisviide: Nicholas G. Paulter Jr, Hand-Held Metal Detectors for Use in Concealed Weapon and Contraband Detection - NIJ Standard 0602.02, U.S. Department of Justice, Office Justice Programs, National Institute of Justice, 2003). |
| --- | --- |

15)

„NIJ Standard 0602.02“ – USA riikliku õigusinstituudi (National Institute of Justice) standard 0602.02 (avaldamisviide: Nicholas G. Paulter Jr, Hand-Held Metal Detectors for Use in Concealed Weapon and Contraband Detection - NIJ Standard 0602.02, U.S. Department of Justice, Office Justice Programs, National Institute of Justice, 2003).

2. jagu: tootedokumendid

Tootedokumendid peaksid vastama järgmistele nõuetele, mida kohaldatakse nii käeshoitavate metallidetektorite kui ka metallidetektorväravate suhtes, kui ei ole märgitud teisiti.

2.1.   Metallidetektori mõõtmed

Käeshoitavate metallidetektorite mõõtmed tuleks esitada millimeetrites (mm) kujul pikkus (P) × laius (L) × kõrgus (K).

Metallidetektorväravate läbikäiguava sisemõõtmed ja seadme üldised välismõõtmed tuleks esitada millimeetrites (mm) kujul pikkus (P) × laius (L) × kõrgus (K).

2.2.   Metallidetektori kaal

Käeshoitavate metallidetektorite (koos akuga) ja metallidetektorväravate kaal tuleks esitada esimeste puhul grammides (g) ja teiste puhul kilodes (kg).

2.3.   Toiteallikas

Teave toiteallika kohta peaks vajadust mööda sisaldama teavet järgmise kohta: vahelduvoolu pinge (VAC), sagedus (Hz), voolutugevus amprites (A) ja võimsus vattides (W).

Tolerants tuleks märkida protsentides (%).

2.4.   Aku

Ära tuleks märkida see, kas metallidetektorväraval on kaasas tagavaratoiteallikas (nt aku). Selle olemasolul tuleks aku kestvus märkida tundides (h).

Käeshoitaval metallidetektoril peaks olema aku tühjenemise näidik. Aku kestvus tuleks märkida tundides (h).

2.5.   IP-kaitseaste

Märkida tuleks tolmu, niiskuse jms sissetungimise vastase kaitse (IP) aste vastavalt standardile EN 60529.

2.6.   Töökeskkond

Töökeskkonna temperatuur tuleks märkida kraadides Celsiuse skaalal (°C).

Säilitamistemperatuur tuleks märkida kraadides Celsiuse skaalal (°C).

Niiskus tuleks märkida protsendivahemikuna (mittekondenseeruv).

Esitada tuleks teave selliste meetmete kohta, mis tuleb võtta ebasoovitavate elektromagnethäirete vältimiseks (näiteks seadmete soovituslik vahekaugus meetrites (m)).

2.7.   Tsooni/asukoha alarmid (metallidetektorväravate puhul)

Tootedokumentides tuleks esitada teave metallidetektorvärava avastamistsoonide arvu ja nende asukoha kohta.

2.8.   Nõuded CE-märgisele

Tootedokumendid peaksid sisaldama teavet, mis tõendab metallidetektori vastavust ELi CE-märgise nõuetele. Tootjad ise peavad kindlaks tegema normid, mis nende toodete suhtes kehtivad. Asjakohased õigusnormid võivad olla näiteks järgmised:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes; (1) |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes; (1)

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ; (2) |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ; (2)

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/30/EL elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; (3) |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/30/EL elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; (3)

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4). |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4).

2.9.   Üldised ohutusnõuded

Tootedokumendid peaksid sisaldama teavet, millest nähtub, et täidetud on kõigi selliste võrdlusstandardite ja õigusaktide nõudeid, millega tagatakse metallidetektori kasutamise ohutus nii kontrollitavate inimeste kui ka seadmetega töötavate inimeste jaoks. Nimetatud võrdlusstandardid ja õigusaktid (uusima heakskiidetud versioonina) on muu hulgas järgmised.

| a) | Aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevad standardid






  — | EN 50527-1. Elektromagnetväljade mõju hindamine aktiivseid implanteeritavaid meditsiiniseadmeid kandvate töötajate korral. Osa 1. Üldine |
| --- | --- | --- |

a)

Aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevad standardid

—

EN 50527-1. Elektromagnetväljade mõju hindamine aktiivseid implanteeritavaid meditsiiniseadmeid kandvate töötajate korral. Osa 1. Üldine

| — | EN 50527-2-x. Elektromagnetväljade mõju hindamine aktiivseid implanteeritavaid meditsiiniseadmeid kandvate töötajate korral






  — | Osa 2.1. Erinõuded südamestimulaatoriga töötajate korral |
| --- | --- | --- |

—

EN 50527-2-x. Elektromagnetväljade mõju hindamine aktiivseid implanteeritavaid meditsiiniseadmeid kandvate töötajate korral

—

Osa 2.1. Erinõuded südamestimulaatoriga töötajate korral

| — | Osa 2.2. Erinõuded kardioverter-defibrillaatoriga töötajate korral |
| --- | --- |

—

Osa 2.2. Erinõuded kardioverter-defibrillaatoriga töötajate korral

| — | Osa 2.3. Erinõuded implanteeritava neurostimulaatoriga töötajate korral |
| --- | --- |

—

Osa 2.3. Erinõuded implanteeritava neurostimulaatoriga töötajate korral

| — | EN ISO 14708-X. Kirurgilised implantaadid – aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed






  — | Osa 2. Südamestimulaatorid |
| --- | --- | --- |

—

EN ISO 14708-X. Kirurgilised implantaadid – aktiivsed implanteeritavad meditsiiniseadmed

—

Osa 2. Südamestimulaatorid

| — | Osa 3. Implanteeritavad neurostimulaatorid |
| --- | --- |

—

Osa 3. Implanteeritavad neurostimulaatorid

| — | Osa 4. Implanteeritavad infusioonipumbad |
| --- | --- |

—

Osa 4. Implanteeritavad infusioonipumbad

| — | Osa 5. Seadmed vereringe toetuseks |
| --- | --- |

—

Osa 5. Seadmed vereringe toetuseks

| — | Osa 6. Erinõuded tahhüarütmia raviks mõeldud aktiivsetele siirdatavatele meditsiiniseadmetele (sealhulgas siirdatavatele defibrillaatoritele) |
| --- | --- |

—

Osa 6. Erinõuded tahhüarütmia raviks mõeldud aktiivsetele siirdatavatele meditsiiniseadmetele (sealhulgas siirdatavatele defibrillaatoritele)

| — | Osa 7. Erinõuded sisekõrva ja ajutüve kuuldeimplantaatidele |
| --- | --- |

—

Osa 7. Erinõuded sisekõrva ja ajutüve kuuldeimplantaatidele

| b) | Inimestele avalduvat mõju käsitlevad standardid






  — | EN 50364. Tootestandard inimese kokkupuute kohta elektromagnetväljadega, mis on tingitud sagedusvahemikus 0 Hz kuni 300 GHz toimivatest seadmetest, mis kasutatakse elektroonilise esemevalve (Electronic Article Surveillance), raadiosagedustuvastuse ja muudel sarnastel eesmärkidel. |
| --- | --- | --- |

b)

Inimestele avalduvat mõju käsitlevad standardid

—

EN 50364. Tootestandard inimese kokkupuute kohta elektromagnetväljadega, mis on tingitud sagedusvahemikus 0 Hz kuni 300 GHz toimivatest seadmetest, mis kasutatakse elektroonilise esemevalve (Electronic Article Surveillance), raadiosagedustuvastuse ja muudel sarnastel eesmärkidel.

| — | Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega

2.10.   Kasutuskontseptsioon

Tootedokumentides tuleks esitada kasutuskontseptsioon. Juhul kui eri kasutuskontseptsioonid on seotud eri julgeolekustandarditega, tuleks see selgelt ära märkida.

3. jagu: toimivusnõuded metalli avastamisel

Metallidetektorid peaksid vastama järgmistele metalli avastamist puudutavatele toimivusnõuetele.

3.1.   Julgeolekustandardid

Metallidetektorid peaksid vastama viie järgmise standardi hulgas olevatele asjakohastele julgeolekustandarditele.

3.1.1.   Standard 1 (metallidetektorväravad)

See standard on kohaldamiseks juhul, kui tuleb avastada ohtlikud relvad, kuid läbilaskevõime peab olema suur ja põhjendamatute häirete määr väike. Kasutatakse muu hulgas suurte rahvamasside liikumis- ja kogunemiskohtades.

Selle kategooria ohuobjektide hulgas peaksid olema automaatvintpüssid, kuulipildujad ja keedupott-lõhkeseadmed, näiteks ründevintpüssid (salvega või ilma), AK47, Beretta M12, Colt AR-15, torupommid (80 × 300) mm, 4-liitrised terasest ja alumiiniumist keedupott-lõhkeseadmed ning sarnase suurusega esemed.

Selle kategooria puhul tuleks kasutada väga suuri huvipakkuvaid esemeid jäljendavaid katseobjekte. Võimaliku alarmi läbivaatus ei peaks olema nõutav ja kohvrid, käe- ja seljakotid peaksid olema lubatud.

3.1.2.   Standard 2 (metallidetektorväravad)

Selle kategooria ohuobjektideks peaksid olema keskmise suurusega käsitulirelvad (nt Glock 17) ja sarnase suurusega esemed.

Selle kategooria puhul tuleks kasutada suuri huvipakkuvaid esemeid jäljendavaid katseobjekte, nagu täismõõtmetes käsitulirelvad, mida on kirjeldatud USA riikliku õiguskaitse ja kriminaalõiguse instituudi (National Institute of Law Enforcement and Criminal Justice) standardis NILECJ-STD-0601.00 relvade avastamiseks ettenähtud metallidetektorvärava kohta (punkt 4.6, turvatase 2, katsekeha AM7).

Võimaliku alarmi läbivaatus ei peaks olema nõutav ning väikesed kotid ja seljakotid peaksid olema lubatud.

3.1.3.   Standard 3

Selle kategooria ohuobjektideks peaksid olema väikesed käsitulirelvad (kompaktsetest relvadest taskurelvadeni) ja sarnase suurusega esemed.

Selle kategooria puhul tuleks kasutada keskmise suurusega huvipakkuvaid esemeid jäljendavaid katseobjekte, nagu ferromagnetilisest või mitteferromagnetilisest metallist valmistatud käsitulirelvad, mida on kirjeldatud NIJ standardi 0601.02 või NIJ standardi 0602.02 punktis 5.1. Relvakoopiad ja tehnilised joonised on esitatud NIJ standardis 0601.02 ja NIJ standardis 0602.02.

Nõuda tuleks võimaliku alarmi läbivaatust. Ajutiselt tuleks loovutada kõik metallesemed peale rahakottide, kellade, vööde, kingade ja väikeste ehete.

3.1.4.   Standard 4

Selle kategooria ohuobjektideks peaksid olema noad, mille tera on pikem kui 7,5 cm, ja sarnase suurusega esemed.

Selle kategooria puhul tuleks kasutada väikesi huvipakkuvaid esemeid jäljendavaid katseobjekte, nagu ferromagnetilisest või mitteferromagnetilisest metallist noad, mille tera on pikem kui 7,5, mida on kirjeldatud NIJ standardi 0601.02 või NIJ standardi 0602.02 punktis 5.2. Relvakoopiad ja tehnilised joonised on esitatud NIJ standardis 0601.02 ja NIJ standardis 0602.02.

Nõuda tuleks võimaliku alarmi läbivaatust. Ajutiselt tuleks loovutada kõik metallesemed peale väikeste kellade ja väikeste vööde.

3.1.5.   Standard 5

Selle kategooria ohuobjektide hulgas peaksid olema väikesed relvad, näiteks roostevabast terasest noad, käeraudade võtmed, kruvikeeraja otsikud, väikesekaliibriline laskemoon ja sarnase suurusega esemed.

Selle kategooria puhul tuleks kasutada väga väikesi huvipakkuvaid esemeid jäljendavaid katseobjekte, nagu ferromagnetilisest või mitteferromagnetilisest metallist väikerelvad, mida inimene kannab varjatult, mida on kirjeldatud NIJ standardi 0601.02 või NIJ standardi 0602.02 punktis 5.3. Relvakoopiad ja tehnilised joonised on esitatud NIJ standardis 0601.02 ja NIJ standardis 0602.02.

Nõuda tuleks võimaliku alarmi läbivaatust. Ajutiselt tuleks loovutada kõik metallesemed.

3.2.   Detektorite tundlikkus

Metallidetektorid peaksid sõltumata asendist ja liikumisteest ning detektori läbimise ja liikumise kiirusest avastama huvipakkuvad esemed, mida võidakse kasutada julgeolekuohtude tekitamiseks ja mida inimene kannab oma kehal või mida kantakse seljas, käes või järelveetava kotiga.

Nimetatud seadmete tundlikkus võib varieeruda vastavalt käesoleva lisa punkti 3.1 kirjeldatud standardile, millele seade vastab. Standardiga 1 on nõutavad kõige väiksema, standardiga 5 aga kõige suurema tundlikkusega seadmed.

3.2.1.   Asend ja liikumiskiirus (käeshoitav metallidetektor)

Käeshoitav metallidetektor peaks avastama konkreetse julgeolekustandardi seisukohast iseloomuliku asjakohasel mõõtepinnal/asjakohastel mõõtepindadel asuva katseobjekti igas lubatud asendis, kui detektorit liigutatakse kiirusega 0,05 kuni 2,0 m/s, nagu on kirjeldatud NIJ standardis 0602.02.

3.2.2.   Asend, liikumistee ja läbimiskiirus (metallidetektorväravad)

Metallidetektorvärava tundlikkuse katsetamiseks kasutatavate ortogonaaltelgede miinimumkogumit on kirjeldatud ASTM Internationali standardis C1309 – 97(2021) „Käitisesiseste metallidetektoriväravate toimivuse hindamise üldine tava“ (Standard Practice for Performance Evaluation of In-Plant Walk-Through Metal Detectors).

Metallidetektorvärav peaks avastama konkreetse julgeolekustandardi seisukohast iseloomuliku katseobjekti teatavates liikumisteele jäävates punktides, nagu on kirjeldatud NIJ standardis 0601.02.

Kõik punktid, mille puhul katseobjekt ei mahu oma suurusest ja asendist tulenevalt täielikult detektori avasse või mille tõttu katseobjekt ulatub üle detektsioonipiirkonna maksimukõrguse, tuleks kõrvale jätta.

Katse jooksul peaks katseobjekti kiirus olema tavaline kõndimiskiirus (0,5 m/s kuni 1,3 m/s).

3.3.   Korduvus

Avastamise korduvus tuleks tagada tootja kvaliteedisüsteemiga ja katsetades eri metallidetektoreid asendite alamrühma puhul.

3.4.   Metallieraldusvõime (metallidetektorväravad)

Metallidetektorvärava metallieraldusvõime tehnilises kirjelduses tuleks nõuda, et metallidetektorvärav annaks häiret asjakohase eseme, mitte ohutu eseme korral. Eraldusvõimet tuleks hinnata, katsetades metallidetektorväravat tegelikus keskkonnas pärast seda, kui konkreetse julgeolekustandardi puhul on kinnitatud avastamissuutlikkus. Olenevalt hinnatavast julgeolekustandardist, võidakse nõuda asjakohast võimaliku alarmi läbivaatust. Eraldusvõime hindamiseks tuleks arvutada häirete ja läbimiste suhtarv teatava hulga metallidetektorväravat läbivate inimeste puhul. Selle statistilise uuringu jaoks nõutavate inimeste miinimumarv peaks olema tuhat.

3.5.   Läbilaskevõime ja põhjuseta häirete määr (metallidetektorväravad)

Metallidetektorvärav peaks suutma üht inimest kontrollida vähem kui 2 sekundiga. Järgides võimaliku alarmi läbivaatuse menetlusi, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 3.1, peaks põhjendamatute häirete määr olema alla 5 %.

3.6.   Mehhaaniline interferents

Detektor ei peaks häiret andma juhul, kui see on seadistatud leidma asjakohaste mõõtudega katseobjekti.

3.7.   Mitmest metallesemest tingitud interferents (metallidetektorväravad)

Metallidetektorväravate puhul ei peaks muud metallesemed, mis ei kuulu valitud standardis kirjeldatud ohuobjektide hulka, mõjutama väravat läbiva ohtliku eseme avastamist.

3.8.   Audiovisuaalsed alarmid

Metallidetektoritel peaks olema helialarm ja visuaalne alarm. Helialarm peaks olema kuuldav 1 meetri kaugusel käeshoitavast metallidetektorist ja 2 meetri kaugusel metallidetektorväravast. Visuaalne signaal peaks käeshoitava metallidetektori puhul näitama selle töötamist ja metallidetektorvärava puhul vastu võetud signaali tugevust.

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

(2)  
  ELT L 153, 22.5.2014, lk 62.

(3)  
  ELT L 96, 29.3.2014, lk 79.

(4)  
  ELT L 96, 29.3.2014, lk 357.

---