# Euroopa Liidu L 209/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 209 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik24. august 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 209

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik24. august 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1653, 17. august 2023, millega registreeritakse piiritusjookide geograafiliste tähiste registris nimetus (Borzag pálinka) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1653, 17. august 2023, millega registreeritakse piiritusjookide geograafiliste tähiste registris nimetus (Borzag pálinka)

1

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 1/2022/SC, 8. detsember 2022, Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotluste esitamise korra kohta [2023/1654] | 3 |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 2/2022/SC, 16. detsember 2022, seoses ühiskomitee otsusega nr 79/2019 ja hilisemate muudatustega EMP lepingusse inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artikli 133 kohase olemasoleva süsteemse riski puhvri ja Norra teate kohta kehtestada või taaskehtestada artikli 131 kohane muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver [2023/1655] | 5 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 1/2022/SC, 8. detsember 2022, Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotluste esitamise korra kohta [2023/1654]

3

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 2/2022/SC, 16. detsember 2022, seoses ühiskomitee otsusega nr 79/2019 ja hilisemate muudatustega EMP lepingusse inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artikli 133 kohase olemasoleva süsteemse riski puhvri ja Norra teate kohta kehtestada või taaskehtestada artikli 131 kohane muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver [2023/1655]

5

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/482 (millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 99 I, 22.3.2021 ) | 8 |
| | * | Komisjoni 3. augusti 2023. aasta rakendusotsuse (EL) 2023/1623 (millega määratakse kindlaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite tootjate ja tootjate heiteühenduste andmed 2021. kalendriaasta kohta ning väärtused, mida kasutatakse eriheite sihttasemete arvutamiseks alates 2025. aastast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning parandatakse rakendusotsust (EL) 2022/2087) parandus ( ELT L 200, 10.8.2023 ) | 9 |

Parandused

*

Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/482 (millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 99 I, 22.3.2021 )

( ELT L 99 I, 22.3.2021 )

8

*

Komisjoni 3. augusti 2023. aasta rakendusotsuse (EL) 2023/1623 (millega määratakse kindlaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite tootjate ja tootjate heiteühenduste andmed 2021. kalendriaasta kohta ning väärtused, mida kasutatakse eriheite sihttasemete arvutamiseks alates 2025. aastast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning parandatakse rakendusotsust (EL) 2022/2087) parandus ( ELT L 200, 10.8.2023 )

( ELT L 200, 10.8.2023 )

9

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1653,

17. august 2023,

millega registreeritakse piiritusjookide geograafiliste tähiste registris nimetus („Borzag pálinka“)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 26 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Borzag pálinka“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 26 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Borzag pálinka“ (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset.

| (3) | Nimetus „Borzag pálinka“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena, |
| --- | --- |

(3)

Nimetus „Borzag pálinka“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Geograafiline tähis „Borzag pálinka“ registreeritakse. Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikele 4 võetakse käesoleva määrusega geograafiline tähis „Borzag pálinka“ määruse (EL) 2019/787 artiklis 21 osutatud kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. august 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 156, 3.5.2023, lk 23.

2

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 24.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/3

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS nr 1/2022/SC,

8. detsember 2022,

Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotluste esitamise korra kohta [2023/1654]

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1025/2012, mis inkorporeeriti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 14. veebruari 2014. aasta otsusega nr 9/2014,

võttes arvesse EFTA riikide alalist komiteed käsitleva lepingu protokolli nr 1 artikli 1 punkti e,

võttes arvesse, et on tekkinud vajadus kehtestada kord Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotluste esitamise ühtlustamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistaotluste esitamise kord on vastu võetud, nagu on kirjeldatud selle otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. detsember 2022

Alalise komitee nimel

eesistuja

Kristján Andri STEFÁNSSON

peasekretär

Henri GÉTAZ

---

LISA

Euroopa standardiorganisatsioonidele CEN, CENELEC ja ETSI standardimistaotluse esitamise korra kohta

1.

Standardimistaotlused on mehhanism, mille abil Euroopa Komisjon (EK) ja EFTA riikide alaline komitee (edaspidi „alaline komitee“) taotlevad Euroopa standardiorganisatsioonidelt (1) Euroopa standardite väljatöötamist ja vastuvõtmist, et toetada Euroopa poliitikat ja õigusakte, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (2)(Euroopa standardimise kohta) artikli 10 lõikes 1

2.

Määrus (EL) nr 1025/2012 inkorporeeriti EMP lepingusse 2014. aastal (3). EFTA riikide alalist komiteed käsitleva lepingu protokolli nr 1 artikli 1 punktis e täpsustatakse, et Euroopa standardiorganisatsioonidele volituste andmise (standardimistaotluste esitamise) ülesanne on alalisel komiteel.

3.

Alaline komitee delegeerib standardimistaotluse esitamise õiguse tehniliste kaubandustõkete töörühmale.

4.

Kui siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (4) teatab EFTA sekretariaadile standardimistaotlusest, saadab sekretariaat selle tehniliste kaubandustõkete töörühmale ja standardimistaotluse koopia tehniliste kaubandustõkete komiteele, paludes EMP EFTA riikidel taotlus kahe nädala jooksul sõnaselgelt heaks kiita.

5.

Kui tehniliste kaubandustõkete töörühm on standardimistaotluse alalise komitee nimel heaks kiitnud, saadab sekretariaat asjaomasele Euroopa standardiorganisatsioonile standardimistaotlust sisaldava kirja. Kirja saadab alalise komitee nimel EFTA sekretariaadi siseturu osakonna direktor või asedirektor.

6.

Sekretariaat saadab I allkomiteele ja alalisele komiteele eelmise aasta kohta saadetud standardimistaotluste aastaaruande.

---

(1)  CEN, CENELEC ja ETSI.

1

(2)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

2

(3)  EMP Ühiskomitee 14. veebruari 2014. aasta otsus nr 9/2014 (ELT L 211, 17.7.2014, lk 13).

3

(4)  Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat.

4

---

| 24.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/5

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS nr 2/2022/SC,

16. detsember 2022,

seoses ühiskomitee otsusega nr 79/2019 ja hilisemate muudatustega EMP lepingusse inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artikli 133 kohase olemasoleva süsteemse riski puhvri ja Norra teate kohta kehtestada või taaskehtestada artikli 131 kohane muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver (1) [2023/1655]

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle IX lisa punkti 14,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv) artikli 131 lõike 6 punktile b peab pädev asutus või määratud asutus vähemalt kord aastas läbi vaatama muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrad, mille säilitamist ta nõuab. Vastavalt selle artikli lõike 12 teisele lõigule peab pädev asutus või määratud asutus kord aastas ka läbi vaatama selliste muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise, kellele need puhvri määrad kehtestatakse. Vastavalt selle EMP lepingusse inkorporeeritud direktiivi artikli 131 lõikele 7 peab pädev asutus või määratud asutus enne muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kehtestamist või taaskehtestamist teavitama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kõnealune nõukogu edastab viivitamata sellised teated EFTA riikide alalisele komiteele, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomastele EMP lepinguosalistele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv) artikli 131 lõike 6 punktile b peab pädev asutus või määratud asutus vähemalt kord aastas läbi vaatama muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrad, mille säilitamist ta nõuab. Vastavalt selle artikli lõike 12 teisele lõigule peab pädev asutus või määratud asutus kord aastas ka läbi vaatama selliste muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise, kellele need puhvri määrad kehtestatakse. Vastavalt selle EMP lepingusse inkorporeeritud direktiivi artikli 131 lõikele 7 peab pädev asutus või määratud asutus enne muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kehtestamist või taaskehtestamist teavitama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kõnealune nõukogu edastab viivitamata sellised teated EFTA riikide alalisele komiteele, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomastele EMP lepinguosalistele.

| (2) | Vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikele 15 koostoimes sama artikli lõike 5a kolmandale lõiguga peab EFTA riikide alaline komitee kinnitama EMP EFTA riigis makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mille tulemuseks on kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri määr, mis ületab 5 % asjaomase krediidiasutuse vastavast riskipositsioonist ja kehtestatud või taaskehtestatud riskipositsioonidest. Vastavalt kapitalinõuete direktiivi samadele artiklitele edastab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu EFTA riikide alalisele komiteele kuue nädala jooksul pärast teate saamist, nagu on viidatud kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikes 7, arvamuse selle kohta, kas kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri määr on asjakohane. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikele 15 koostoimes sama artikli lõike 5a kolmandale lõiguga peab EFTA riikide alaline komitee kinnitama EMP EFTA riigis makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mille tulemuseks on kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri määr, mis ületab 5 % asjaomase krediidiasutuse vastavast riskipositsioonist ja kehtestatud või taaskehtestatud riskipositsioonidest. Vastavalt kapitalinõuete direktiivi samadele artiklitele edastab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu EFTA riikide alalisele komiteele kuue nädala jooksul pärast teate saamist, nagu on viidatud kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikes 7, arvamuse selle kohta, kas kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri määr on asjakohane.

| (3) | Norra rahandusministeerium teatas 5. novembril 2020 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule Norrale ja Norras 1. jaanuaril 2020 (3) kohaldatud direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 11 kohaselt oma kavatsusest kehtestada krediidiasutustele süsteemse riski puhvri määr 4,5 %. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võttis 4. detsembril 2020 vastu kõnealuse nõukogu 4. detsembri 2020. aasta soovituse seoses Norra teatega oma kavatsusest kehtestada kooskõlas direktiivi (EL) 2013/36/EL artikliga 133 süsteemse riski puhvri määr (ESRB/2020/14), milles väljendati arvamust, et Norras kohaldamiseks soovitatud süsteemse puhvri riski määra tuleks pidada õigustatuks, sobivaks, proportsionaalseks, tulemuslikuks ja tõhusaks seoses riskiga, mille Norra rahandusministeerium sihikule võttis. 4. detsembril 2020 võttis EFTA riikide alaline komitee, arvestades Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eespool nimetatud soovitust, vastu EFTA riikide alalise komitee soovituse nr 1/2020/SC, milles ta ei soovitanud teha mingeid muudatusi teatatud meetmetes. |
| --- | --- |

(3)

Norra rahandusministeerium teatas 5. novembril 2020 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule Norrale ja Norras 1. jaanuaril 2020 (3) kohaldatud direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 11 kohaselt oma kavatsusest kehtestada krediidiasutustele süsteemse riski puhvri määr 4,5 %. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võttis 4. detsembril 2020 vastu kõnealuse nõukogu 4. detsembri 2020. aasta soovituse seoses Norra teatega oma kavatsusest kehtestada kooskõlas direktiivi (EL) 2013/36/EL artikliga 133 süsteemse riski puhvri määr (ESRB/2020/14), milles väljendati arvamust, et Norras kohaldamiseks soovitatud süsteemse puhvri riski määra tuleks pidada õigustatuks, sobivaks, proportsionaalseks, tulemuslikuks ja tõhusaks seoses riskiga, mille Norra rahandusministeerium sihikule võttis. 4. detsembril 2020 võttis EFTA riikide alaline komitee, arvestades Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eespool nimetatud soovitust, vastu EFTA riikide alalise komitee soovituse nr 1/2020/SC, milles ta ei soovitanud teha mingeid muudatusi teatatud meetmetes.

| (4) | Norra rahandusministeerium saatis 30 septembril 2022. aastal Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ametliku teate seoses oma kavatsusega nõuda teatavatelt institutsioonidelt muu süsteemselt olulise ettevõtja esimese taseme põhiomavahendite kapitali puhvri säilitamist vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 131. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat kinnitas 4. oktoobril 2022 teate kättesaamist ja edastas selle vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikele 5a 27. oktoobril 2022 EFTA riikide alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(4)

Norra rahandusministeerium saatis 30 septembril 2022. aastal Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ametliku teate seoses oma kavatsusega nõuda teatavatelt institutsioonidelt muu süsteemselt olulise ettevõtja esimese taseme põhiomavahendite kapitali puhvri säilitamist vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 131. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat kinnitas 4. oktoobril 2022 teate kättesaamist ja edastas selle vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõikele 5a 27. oktoobril 2022 EFTA riikide alalisele komiteele.

| (5) | Teatatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit kohaldatakse kolmele riigisisesele krediidiasutusele, millest üks on tütarettevõtja, mille emaettevõtja on asutatud teises EMP liikmesriigis. Kahele krediidiasutusele kehtestatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver suurusega 1 % ja ühele puhver suurusega 2 %. |
| --- | --- |

(5)

Teatatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit kohaldatakse kolmele riigisisesele krediidiasutusele, millest üks on tütarettevõtja, mille emaettevõtja on asutatud teises EMP liikmesriigis. Kahele krediidiasutusele kehtestatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver suurusega 1 % ja ühele puhver suurusega 2 %.

| (6) | Norra rahandusministeerium on need krediidiasutused kui muud süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määranud järgmiste kriteeriumide alusel: i) koguvara osana Norra sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja/või ii) laenud mittefinantsteenuseid pakkuvale erasektorile osana kõigist laenudest kõnealusele erasektorile Norras. Need kriteeriumid on Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste 2. lisas esitatud vabatahtlike näitajatena kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõike 3 kohaldamise tingimused seoses muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hindamisega (4). |
| --- | --- |

(6)

Norra rahandusministeerium on need krediidiasutused kui muud süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määranud järgmiste kriteeriumide alusel: i) koguvara osana Norra sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja/või ii) laenud mittefinantsteenuseid pakkuvale erasektorile osana kõigist laenudest kõnealusele erasektorile Norras. Need kriteeriumid on Euroopa Pangandusjärelevalve suuniste 2. lisas esitatud vabatahtlike näitajatena kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks kapitalinõuete direktiivi artikli 131 lõike 3 kohaldamise tingimused seoses muude süsteemselt oluliste ettevõtjate hindamisega (4).

| (7) | Kuna kombineeritud 4,5 % süsteemse riski puhvri ja soovitatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite tulemuseks on 5 %st kõrgem puhvri määr, edastas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kavandatud meetme kohta 15. novembril 2022 EFTA riikide alalisele komiteele arvamuse. |
| --- | --- |

(7)

Kuna kombineeritud 4,5 % süsteemse riski puhvri ja soovitatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite tulemuseks on 5 %st kõrgem puhvri määr, edastas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kavandatud meetme kohta 15. novembril 2022 EFTA riikide alalisele komiteele arvamuse.

| (8) | Oma arvamuses ja sellele lisatud hindamisteates vaatab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu läbi kavandatud meetme kaudu käsitletud riskid ja leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite taaskehtestamiseni viivad riskid tulenevad sellest, et Norra majanduses mängisid eriti tähtsat rolli süsteemselt olulised institutsioonid. |
| --- | --- |

(8)

Oma arvamuses ja sellele lisatud hindamisteates vaatab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu läbi kavandatud meetme kaudu käsitletud riskid ja leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite taaskehtestamiseni viivad riskid tulenevad sellest, et Norra majanduses mängisid eriti tähtsat rolli süsteemselt olulised institutsioonid.

| (9) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid, arvestades nende kumulatiivsust süsteemse riski puhvriga, on tulemuslikud ja proportsionaalsed. Selles osas võtab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvesse, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid on kumulatiivsed süsteemse riski puhvriga. Nõukogu märgib, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite eesmärk on suurendada Norra süsteemselt kõige tähtsamate institutsioonide kahjumikatmisvõimet ja sellega vähendada riske finantsstabiilsusele, mis tulenevad selliste institutsioonide raskustesse sattumisest. Arvestades süsteemselt tähtsate institutsioonide olulisust Norra finantssüsteemis seoses nende suurusega, võrrelduna Norra majanduse suurusega ja nende turuosaga laenudes mittefinantsteenuseid pakkuva erasektorile, leiab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, et meede on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu leiab, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid, arvestades nende kumulatiivsust süsteemse riski puhvriga, on tulemuslikud ja proportsionaalsed. Selles osas võtab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvesse, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrid on kumulatiivsed süsteemse riski puhvriga. Nõukogu märgib, et muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrite eesmärk on suurendada Norra süsteemselt kõige tähtsamate institutsioonide kahjumikatmisvõimet ja sellega vähendada riske finantsstabiilsusele, mis tulenevad selliste institutsioonide raskustesse sattumisest. Arvestades süsteemselt tähtsate institutsioonide olulisust Norra finantssüsteemis seoses nende suurusega, võrrelduna Norra majanduse suurusega ja nende turuosaga laenudes mittefinantsteenuseid pakkuva erasektorile, leiab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, et meede on proportsionaalne.

| (10) | Kuigi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu märgib, et süsteemsete riskide puhvri abil käsitletavad mõned riskid näivad kattuvat muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri põhjendusega, järeldab ta, et soovitatud meede on kindlaks määratud riskide käsitlemiseks asjakohane, ei sisalda ebaproportsionaalseid kahjulikke mõjusid finantsstabiilsusele Norras või EMPs ja oodatavalt ei tekita ega loo takistust siseturu asjakohasele toimimisele. Siiski märgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, et Euroopa Pangandusjärelevalve samateemalised suunised sisaldavad muid kui suurusega seotud näitajaid – mida kasutasid Norra ametivõimud –, mis võiksid olla vastastikuses mõjus süsteemse riski puhvriga. EFTA riikide alaline komitee märgib tõepoolest, et Euroopa Pangandusjärelevalve suunised muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kindlaksmääramise kohta sisaldavad ka näitajaid, mis on seotud olulisusega majandusele, piiriülese tegevuse olulisusega ja finantssüsteemiga läbipõimumisega. Need näitajad kattuvad osaliselt Norra rahandusministeeriumi kasutatud näitajatega süsteemse riski puhvri põhjendamisel. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõstab esile ka seda, et Norra ametiasutused rõhutasid, et muu süsteemse riski puhvri kohandamisel võeti arvesse süsteemselt olulise ettevõtja nõudeid. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu märgib, et süsteemsete riskide puhvri abil käsitletavad mõned riskid näivad kattuvat muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri põhjendusega, järeldab ta, et soovitatud meede on kindlaks määratud riskide käsitlemiseks asjakohane, ei sisalda ebaproportsionaalseid kahjulikke mõjusid finantsstabiilsusele Norras või EMPs ja oodatavalt ei tekita ega loo takistust siseturu asjakohasele toimimisele. Siiski märgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, et Euroopa Pangandusjärelevalve samateemalised suunised sisaldavad muid kui suurusega seotud näitajaid – mida kasutasid Norra ametivõimud –, mis võiksid olla vastastikuses mõjus süsteemse riski puhvriga. EFTA riikide alaline komitee märgib tõepoolest, et Euroopa Pangandusjärelevalve suunised muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kindlaksmääramise kohta sisaldavad ka näitajaid, mis on seotud olulisusega majandusele, piiriülese tegevuse olulisusega ja finantssüsteemiga läbipõimumisega. Need näitajad kattuvad osaliselt Norra rahandusministeeriumi kasutatud näitajatega süsteemse riski puhvri põhjendamisel. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõstab esile ka seda, et Norra ametiasutused rõhutasid, et muu süsteemse riski puhvri kohandamisel võeti arvesse süsteemselt olulise ettevõtja nõudeid.

| (11) | EFTA riikide alaline komitee, olles analüüsinud Norra rahandusministeeriumi 30. septembri 2022. aasta teadet ja võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamust, hindab, et teatatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määr asjaomastele krediidiasutustele koos kehtestatud süsteemse riski puhvriga riskipositsioonidele ja asjaomastele krediidiasutustele ei sisalda ebaproportsionaalseid kahjulikke mõjusid teiste EMP lepinguosaliste või EMP kui terviku finantssüsteemile või selle osadele ega tekita ega loo takistust siseturu asjakohasele toimimisele, |
| --- | --- |

(11)

EFTA riikide alaline komitee, olles analüüsinud Norra rahandusministeeriumi 30. septembri 2022. aasta teadet ja võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamust, hindab, et teatatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määr asjaomastele krediidiasutustele koos kehtestatud süsteemse riski puhvriga riskipositsioonidele ja asjaomastele krediidiasutustele ei sisalda ebaproportsionaalseid kahjulikke mõjusid teiste EMP lepinguosaliste või EMP kui terviku finantssüsteemile või selle osadele ega tekita ega loo takistust siseturu asjakohasele toimimisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra rahandusministeeriumile antakse käesolevaga luba rakendada muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrasid, mille tulemusel kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määr ületab 5 % vastavast riskipositsioonist järgmiste krediidiasutuste puhul kuni ühe aasta pikkusel ajavahemikul alates 16. detsembrist 2022 tingimusel, et süsteemse riski puhvri ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määrade kohaldamise tingimused jäävad täidetuks:

| Krediidiasutus | Kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määr |
| --- | --- |
| DNB Bank ASA | 6,5  % |
| Kommunalbanken AS | 5,5  % |
| Nordea Eiendomskreditt AS | 5,5  % |

Krediidiasutus

Kombineeritud süsteemse riski puhvri ja muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri määr

DNB Bank ASA

6,5  %

Kommunalbanken AS

5,5  %

Nordea Eiendomskreditt AS

5,5  %

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra rahandusministeeriumile, Finansdepartementet, Akersgata 40, 0180 Oslo, Norra.

Brüssel, 16. detsember 2022

EFTA riikide alalise komitee nimel

eesistuja

Kristján Andri STEFÁNSSON

EFTA sekretariaadi nimel

peasekretär

Henri GÉTAZ

---

(1)  Seda otsust korrigeeriti enne avaldamist EFTA riikide alalise komitee 2. veebruari 2023. aasta parandusega.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 15. novembri 2022 aasta arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet) artikli 133 kohase olemasoleva süsteemse riski puhvri ja Norra teatise kohta kehtestada või taaskehtestada artikli 131 kohane muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver (ESRB/2022/8).

2

(3)  Enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/878 (millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega) inkorporeerimist EMP lepingusse ühiskomitee otsusega nr 383/2021.

3

(4)  EBA/GL/2014/10.

4

---

Parandused

| 24.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/8

---

Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsuse (ÜVJP) 2021/482 (millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 99 I, 22. märts 2021
  )

Leheküljel 37 artikli 1 punktis 1

asendatakse

„Nõukogu otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas“.

järgmisega:

„Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas“.

---

| 24.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/9

---

Komisjoni 3. augusti 2023. aasta rakendusotsuse (EL) 2023/1623 (millega määratakse kindlaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite tootjate ja tootjate heiteühenduste andmed 2021. kalendriaasta kohta ning väärtused, mida kasutatakse eriheite sihttasemete arvutamiseks alates 2025. aastast vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning parandatakse rakendusotsust (EL) 2022/2087) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 200, 10. august 2023
  )

Leheküljel 25 I lisa A osa tulbas C reas „Volkswagen AG“

asendatakse:

„1 090 43-431“

järgmisega:

„
  1 090 431
  “.

---