# Eiropas Savienības L 234/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 234 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 22. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 234

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 22. septembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1804 (2023. gada 13. septembris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Direktīvu 2014/94/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1805 (2023. gada 13. septembris) par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (
  1
  ) | 48 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1804 (2023. gada 13. septembris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Direktīvu 2014/94/ES (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1805 (2023. gada 13. septembris) par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (
  1
  )

1

48

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1806 (2023. gada 20. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/73, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam | 101 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1807 (2023. gada 21. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/72, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam | 103 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1808 (2023. gada 21. septembris), ar ko nosaka veidni informācijas sniegšanai par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2371 | 105 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/1809 (2023. gada 14. septembris), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus absorbējošiem higiēnas produktiem un atkalizmantojamām menstruālajām piltuvēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6024)

   (
  1
  ) | 142 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/1810 (2023. gada 19. septembris) par lūgumu paplašināt kumulāciju starp Kambodžu un Vjetnamu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktu attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kurus izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanas nolūkos saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 un kurus piemēro velosipēdu ražošanā izmantotiem konkrētiem materiāliem vai daļām | 190 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1811 (2023. gada 20. septembris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1550 groza, izveidojot 2024. gada programmu attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisija dalībvalstīs veic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu | 196 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Eiropas Revīzijas palātas Lēmums Nr. 37–2023 par publisko piekļuvi ERP dokumentiem | 200 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1806 (2023. gada 20. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/73, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam

101

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1807 (2023. gada 21. septembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/72, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam

103

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1808 (2023. gada 21. septembris), ar ko nosaka veidni informācijas sniegšanai par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2371

105

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/1809 (2023. gada 14. septembris), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus absorbējošiem higiēnas produktiem un atkalizmantojamām menstruālajām piltuvēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6024)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6024)

1

142

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/1810 (2023. gada 19. septembris) par lūgumu paplašināt kumulāciju starp Kambodžu un Vjetnamu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktu attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kurus izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanas nolūkos saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 un kurus piemēro velosipēdu ražošanā izmantotiem konkrētiem materiāliem vai daļām

190

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/1811 (2023. gada 20. septembris), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1550 groza, izveidojot 2024. gada programmu attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisija dalībvalstīs veic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu

196

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Eiropas Revīzijas palātas Lēmums Nr. 37–2023 par publisko piekļuvi ERP dokumentiem

200

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2023/432 (2023. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 100, 13.4.2023. ) | 206 |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2023/429 (2023. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 100, 13.4.2023. ) | 207 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2023/432 (2023. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 100, 13.4.2023. )

( OV L 100, 13.4.2023. )

206

*

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2023/429 (2023. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 100, 13.4.2023. )

( OV L 100, 13.4.2023. )

207

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1804

(2023. gada 13. septembris)

par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Direktīvu 2014/94/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (4) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumā “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni” norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka, tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Minētās atšķirības ir traucējušas izveidot visaptverošu un pilnīgu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/94/ES (4) ir noteikts regulējums par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumā “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni” norādīts uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras nevienmērīgo attīstību visā Savienībā un sadarbspējas un lietošanas ērtuma trūkumu. Tajā norādīts, ka, tā kā nav skaidras vienotas metodoloģijas mērķrādītāju noteikšanai un pasākumu pieņemšanai saskaņā ar Direktīvā 2014/94/ES prasītajiem valstu politikas regulējumiem, ir radusies situācija, ka mērķrādītāju noteikšanas un atbalsta rīcībpolitiku vērienīgums dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Minētās atšķirības ir traucējušas izveidot visaptverošu un pilnīgu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu visā Savienībā.

| (2) | Savienības tiesību aktos jau ir noteikti mērķrādītāji attiecībā uz atjaunīgajām degvielām. Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (5) ir noteikts mērķrādītājs, proti, transporta degvielu jomā atjaunīgo energoresursu tirgus daļai ir jāsasniedz 14 %. |
| --- | --- |

(2)

Savienības tiesību aktos jau ir noteikti mērķrādītāji attiecībā uz atjaunīgajām degvielām. Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (5) ir noteikts mērķrādītājs, proti, transporta degvielu jomā atjaunīgo energoresursu tirgus daļai ir jāsasniedz 14 %.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/631 (6) un (ES) 2019/1242 (7) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem mazas noslodzes komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Minētajām regulām būtu jāpaātrina jo īpaši bezemisiju transportlīdzekļu ieviešana un tādējādi jārada pieprasījums pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras. Ir svarīgi, lai Regulas (ES) 2019/631 un (ES) 2019/1242 un šī regula nodrošinātu saskaņotu regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un ieviešanai autotransportā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/631 (6) un (ES) 2019/1242 (7) jau ir noteikti CO2 emisiju standarti jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem mazas noslodzes komerciālajiem transportlīdzekļiem, kā arī konkrētiem jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Minētajām regulām būtu jāpaātrina jo īpaši bezemisiju transportlīdzekļu ieviešana un tādējādi jārada pieprasījums pēc uzlādes un uzpildes infrastruktūras. Ir svarīgi, lai Regulas (ES) 2019/631 un (ES) 2019/1242 un šī regula nodrošinātu saskaņotu regulējumu alternatīvo degvielu izmantošanai un ieviešanai autotransportā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2023/1805 (8) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stacionētu gaisa kuģu elektroapgādes jomā. Regulā (ES) 2023/1805 ir noteiktas prasības jo īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja Eiropas transporta tīkla (TEN-T) tīkla ostās krasta elektropadeve tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās regulās nav prasību par degvielas infrastruktūru, lai arī šādas prasības ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2023/1805 (8) būtu jāveicina ilgtspējīgu alternatīvo degvielu ražošana un ieviešana aviācijā un jūras transportā. Lai gan degvielas izmantošanas prasības ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā lielā mērā var balstīties uz esošo uzpildes infrastruktūru, ir vajadzīgas investīcijas stacionētu gaisa kuģu elektroapgādes jomā. Regulā (ES) 2023/1805 ir noteiktas prasības jo īpaši attiecībā uz krasta elektroenerģijas izmantošanu; tās var izpildīt tikai tad, ja Eiropas transporta tīkla (TEN-T) tīkla ostās krasta elektropadeve tiek nodrošināta pienācīgā apmērā. Tomēr minētajās regulās nav prasību par degvielas infrastruktūru, lai arī šādas prasības ir priekšnosacījums mērķrādītāju sasniegšanai.

| (5) | Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā tiesību aktā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos un dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās baterijas elektrotransportlīdzekļu un ārēji lādējamu hibrīdtransportlīdzekļu skaits. Tirgū ir pieejami arī ar ūdeņradi darbināmi autotransporta līdzekļi. Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un baterijas elektriski peldlīdzekļi un ar ūdeņradi darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu vai pat vēlāk, jo īpaši aviācijas nozarē, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks. Fosilo gāzveida vai šķidro degvielu izmantošana ir iespējama tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās, parafīna, gāzveida un šķidrās degvielas. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc visi transporta veidi būtu jāaplūko vienā tiesību aktā, kurā būtu jāņem vērā alternatīvo degvielu daudzveidība. Bezemisiju spēka pārvada tehnoloģiju izmantošana dažādos transporta veidos un dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgos attīstības posmos. Konkrēti, autotransporta nozarē strauji palielinās baterijas elektrotransportlīdzekļu un ārēji lādējamu hibrīdtransportlīdzekļu skaits. Tirgū ir pieejami arī ar ūdeņradi darbināmi autotransporta līdzekļi. Turklāt pašlaik dažādos projektos un pirmajos komerciālajos pārvadājumos tiek izmantoti mazāki ūdeņraža un baterijas elektriski peldlīdzekļi un ar ūdeņradi darbināmi vilcieni, un turpmākajos gados ir gaidāma to pilnīga komercializācija. Savukārt aviācijas un ūdens transporta nozares joprojām ir atkarīgas no šķidrām un gāzveida degvielām, jo gaidāms, ka bezemisiju un mazemisiju spēka pārvada risinājumi tirgū ienāks tikai ap 2030. gadu vai pat vēlāk, jo īpaši aviācijas nozarē, un pilnīgai komercializācijai būs vajadzīgs laiks. Fosilo gāzveida vai šķidro degvielu izmantošana ir iespējama tikai atbilstoši stabili nostiprinātai skaidrai dekarbonizācijas iecerei, kas atbilst ilgtermiņa mērķim panākt klimatneitralitāti Savienībā, un tāpēc ir jāpalielina tādu atjaunīgo degvielu piemaisīšana vai aizstāšana ar tādām atjaunīgajām degvielām kā biometāns, modernās biodegvielas vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās, parafīna, gāzveida un šķidrās degvielas.

| (6) | Šādas biodegvielas, sintētiskās un parafīna degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā. Minētās degvielas ir īpaši svarīgas, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas aviācijas un jūras transporta nozarēs, kuru elektrifikācija būs lēnāka. Ar nelieliem pielāgojumiem minētās degvielas ir tehniski saderīgas ar pašreizējām transportlīdzekļu tehnoloģijām. Turklāt atjaunīgo metanolu var cita starpā izmantot iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transporta nozarē. Visas minētās degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru. |
| --- | --- |

(6)

Šādas biodegvielas, sintētiskās un parafīna degvielas, kas aizstāj dīzeļdegvielu, benzīnu un reaktīvo dzinēju degvielu, var ražot no dažādām izejvielām, un tās var piemaisīt fosilajām degvielām ļoti augstā piemaisījuma attiecībā. Minētās degvielas ir īpaši svarīgas, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas aviācijas un jūras transporta nozarēs, kuru elektrifikācija būs lēnāka. Ar nelieliem pielāgojumiem minētās degvielas ir tehniski saderīgas ar pašreizējām transportlīdzekļu tehnoloģijām. Turklāt atjaunīgo metanolu var cita starpā izmantot iekšējo ūdensceļu navigācijā un tuvsatiksmes kuģošanā. Sintētiskām un parafīna degvielām ir potenciāls samazināt fosilās degvielas avotu izmantošanu transporta nozarē. Visas minētās degvielas var izplatīt, uzglabāt un lietot, izmantojot esošo infrastruktūru vai vajadzības gadījumā tāda paša veida infrastruktūru.

| (7) | Paredzams, ka sašķidrinātam metānam arī turpmāk būs nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Tomēr būtu pēc iespējas ātrāk pakāpeniski jāizbeidz jūras transportā izmantot no fosilajiem avotiem iegūtu sašķidrinātu metānu, kas jāaizstāj ar ilgtspējīgākām alternatīvām. Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam, un šādu kuģu projekti jau tiek īstenoti. Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, gaidāms, ka flotes pārveidošana notiks pakāpeniski. Atšķirībā no situācijas jūras transporta sektorā iekšējo ūdensceļu transportā, kurā parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un sastopami īsāki attālumi, bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas, piemēram, tās, kas paredzētas ūdeņradim un elektroenerģijai, kļūst par nobriedušām tehnoloģijām, un tām būtu ātrāk jāienāk tirgū. Tomēr minētajām bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijām varētu būt svarīga nozīme jūras transportā, jo tās varētu paplašināt bezemisiju piedziņas risinājumus. Gaidāms, ka sašķidrinātam metānam šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, sašķidrināts metāns, arvien vairāk ir jādekarbonizē piemaisot tiem vai tos aizstājot ar, piemēram, sašķidrinātu biometānu vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi). To pašu infrastruktūru, kurā izmanto fosilās gāzveida degvielas, var izmantot minētajām dekarbonizētajām degvielām, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām. |
| --- | --- |

(7)

Paredzams, ka sašķidrinātam metānam arī turpmāk būs nozīme jūras transportā, kur pašlaik nav pieejamas ekonomiski dzīvotspējīgas bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas. Tomēr būtu pēc iespējas ātrāk pakāpeniski jāizbeidz jūras transportā izmantot no fosilajiem avotiem iegūtu sašķidrinātu metānu, kas jāaizstāj ar ilgtspējīgākām alternatīvām. Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā norādīts, ka bezemisiju jūras kuģi būs gatavi ienākšanai tirgū līdz 2030. gadam, un šādu kuģu projekti jau tiek īstenoti. Ņemot vērā kuģu ilgo darbmūžu, gaidāms, ka flotes pārveidošana notiks pakāpeniski. Atšķirībā no situācijas jūras transporta sektorā iekšējo ūdensceļu transportā, kurā parasti izmanto mazākus peldlīdzekļus un sastopami īsāki attālumi, bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijas, piemēram, tās, kas paredzētas ūdeņradim un elektroenerģijai, kļūst par nobriedušām tehnoloģijām, un tām būtu ātrāk jāienāk tirgū. Tomēr minētajām bezemisiju spēka pārvada tehnoloģijām varētu būt svarīga nozīme jūras transportā, jo tās varētu paplašināt bezemisiju piedziņas risinājumus. Gaidāms, ka sašķidrinātam metānam šajā nozarē vairs nebūs būtiska nozīme. Transporta degvielas, piemēram, sašķidrināts metāns, arvien vairāk ir jādekarbonizē piemaisot tiem vai tos aizstājot ar, piemēram, sašķidrinātu biometānu vai atjaunīgās un mazoglekļa sintētiskās gāzveida e-degvielas (e-gāzi). To pašu infrastruktūru, kurā izmanto fosilās gāzveida degvielas, var izmantot minētajām dekarbonizētajām degvielām, tādējādi ļaujot pakāpeniski pāriet uz dekarbonizētām degvielām.

| (8) | Lielas noslodzes autotransporta nozarē ar sašķidrinātu metānu darbināmu kravas automobiļu tehnoloģijas ir pilnībā nobriedušas. Kopīgie scenāriji, kas ir Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas un Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojuma “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Ieguldījumi klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (klimata mērķrādītāja plāna) pamatā, kā arī pārskatītie paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” modelēšanas scenāriji liecina, ka gāzveida degvielām, kas arvien vairāk tiks dekarbonizētas, lielas noslodzes autotransporta jomā, īpaši tālsatiksmes segmentā, ir neliela nozīme. Turklāt gaidāms, ka sašķidrinātas naftas gāzes (LPG) un saspiestas dabasgāzes (CNG) transportlīdzekļi, kuriem visā Savienībā jau ir pietiekams infrastruktūras tīkls, pakāpeniski tiks aizstāti ar bezemisiju spēka pārvadiem, un tāpēc, lai novērstu atlikušos trūkumus galvenajos tīklos, ir vajadzīga tikai ierobežota mērķorientēta rīcībpolitika sašķidrināta metāna infrastruktūras ieviešanai, kas vienlīdz var nodrošināt dekarbonizētas degvielas. |
| --- | --- |

(8)

Lielas noslodzes autotransporta nozarē ar sašķidrinātu metānu darbināmu kravas automobiļu tehnoloģijas ir pilnībā nobriedušas. Kopīgie scenāriji, kas ir Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas un Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojuma “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana. Ieguldījumi klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” (klimata mērķrādītāja plāna) pamatā, kā arī pārskatītie paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” modelēšanas scenāriji liecina, ka gāzveida degvielām, kas arvien vairāk tiks dekarbonizētas, lielas noslodzes autotransporta jomā, īpaši tālsatiksmes segmentā, ir neliela nozīme. Turklāt gaidāms, ka sašķidrinātas naftas gāzes (LPG) un saspiestas dabasgāzes (CNG) transportlīdzekļi, kuriem visā Savienībā jau ir pietiekams infrastruktūras tīkls, pakāpeniski tiks aizstāti ar bezemisiju spēka pārvadiem, un tāpēc, lai novērstu atlikušos trūkumus galvenajos tīklos, ir vajadzīga tikai ierobežota mērķorientēta rīcībpolitika sašķidrināta metāna infrastruktūras ieviešanai, kas vienlīdz var nodrošināt dekarbonizētas degvielas.

| (9) | Ar šo regulu būtu jānosaka obligātie minimālie mērķrādītāji publiski pieejamas autotransporta līdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanai. |
| --- | --- |

(9)

Ar šo regulu būtu jānosaka obligātie minimālie mērķrādītāji publiski pieejamas autotransporta līdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanai.

| (10) | Uzlādes stacija ir elektrotransportlīdzekļu uzlādei paredzēta fiziska iekārta. Katrai uzlādes stacijai ir teorētiskā maksimālā izejas jauda, kas izteikta kW, un vismaz viens uzlādes punkts, kurā vienlaikus var apkalpot tikai vienu transportlīdzekli. To transportlīdzekļu skaits, kurus stacijā var uzlādēt konkrētā laikā, ir atkarīgs no uzlādes punktu skaita attiecīgajā stacijā. Ja konkrētajā laikā uzlādes stacijā tiek uzlādēts vairāk nekā viens transportlīdzeklis, maksimālā izejas jauda pa dažādiem uzlādes punktiem jāsadala tā, lai katrā atsevišķā uzlādes punktā nodrošinātā jauda būtu mazāka nekā minētās uzlādes stacijas izejas jauda. Uzlādes parku veido viena vai vairākas uzlādes stacijas konkrētā vietā, tostarp attiecīgā gadījumā tām blakus esošās īpašās stāvvietas. Attiecībā uz šajā regulā noteiktajiem uzlādes parku mērķrādītājiem minimālo izejas jaudu, kas vajadzīga minētajiem uzlādes parkiem, varētu nodrošināt viena vai vairākas uzlādes stacijas. |
| --- | --- |

(10)

Uzlādes stacija ir elektrotransportlīdzekļu uzlādei paredzēta fiziska iekārta. Katrai uzlādes stacijai ir teorētiskā maksimālā izejas jauda, kas izteikta kW, un vismaz viens uzlādes punkts, kurā vienlaikus var apkalpot tikai vienu transportlīdzekli. To transportlīdzekļu skaits, kurus stacijā var uzlādēt konkrētā laikā, ir atkarīgs no uzlādes punktu skaita attiecīgajā stacijā. Ja konkrētajā laikā uzlādes stacijā tiek uzlādēts vairāk nekā viens transportlīdzeklis, maksimālā izejas jauda pa dažādiem uzlādes punktiem jāsadala tā, lai katrā atsevišķā uzlādes punktā nodrošinātā jauda būtu mazāka nekā minētās uzlādes stacijas izejas jauda. Uzlādes parku veido viena vai vairākas uzlādes stacijas konkrētā vietā, tostarp attiecīgā gadījumā tām blakus esošās īpašās stāvvietas. Attiecībā uz šajā regulā noteiktajiem uzlādes parku mērķrādītājiem minimālo izejas jaudu, kas vajadzīga minētajiem uzlādes parkiem, varētu nodrošināt viena vai vairākas uzlādes stacijas.

| (11) | Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskā vai privātā īpašumā, piemēram, publiskās autostāvvietās vai lielveikalu autostāvvietās. Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir paredzēta tikai konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj piekļūt tādiem lietotājiem, kuri ir trešās personas. Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātīpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem. |
| --- | --- |

(11)

Publiski pieejami uzlādes vai uzpildes punkti ir, piemēram, publiski pieejami privāti uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas publiskā vai privātā īpašumā, piemēram, publiskās autostāvvietās vai lielveikalu autostāvvietās. Uzlādes vai uzpildes punkts, kas atrodas privātā īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, būtu jāuzskata par publiski pieejamu arī gadījumos, kad piekļuve ir paredzēta tikai konkrētai vispārējai lietotāju grupai, piemēram, klientiem. Automobiļu koplietošanas shēmu uzlādes vai uzpildes punkti būtu jāuzskata par publiski pieejamiem tikai tad, ja tie skaidri atļauj piekļūt tādiem lietotājiem, kuri ir trešās personas. Uzlādes vai uzpildes punkti, kas atrodas privātīpašumos un kam var piekļūt tikai ierobežots noteiktu personu loks, piemēram, autostāvvietas biroju ēkās, kurām var piekļūt tikai darbinieki vai pilnvarotas personas, nebūtu jāuzskata par publiski pieejamiem uzlādes vai uzpildes punktiem.

| (12) | Patērētāju ērtību palielināšanas nolūkā ir svarīgi, lai publiski pieejamu uzlādes vai uzpildes punktu operatori nodrošinātu, ka šādu punktu darba laiks un pakalpojumu darbgatavība pilnībā atbilst galalietotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

(12)

Patērētāju ērtību palielināšanas nolūkā ir svarīgi, lai publiski pieejamu uzlādes vai uzpildes punktu operatori nodrošinātu, ka šādu punktu darba laiks un pakalpojumu darbgatavība pilnībā atbilst galalietotāju vajadzībām.

| (13) | Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā ir bijusi nevienmērīga. Ja publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tas apdraudētu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu ienākšana tirgū, tādējādi ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Turpmākas rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī kavēs ļoti nepieciešamo transporta nozares pāreju uz ilgtspēju un nepalīdzēs nodrošināt ilgtermiņa noteiktību, kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar TEN-T ar attālumu saistītajiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka, pieaugot mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu skaitam katrā dalībvalstī, attiecīgi tiek ieviesta pietiekama publiski pieejama uzlādes infrastruktūra. TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz uzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana Savienībā ir bijusi nevienmērīga. Ja publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras nevienmērīgais sadalījums saglabātos, tas apdraudētu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu ienākšana tirgū, tādējādi ierobežojot savienojamību Savienības mērogā. Turpmākas rīcībpolitisko ieceru un pieeju atšķirības valstu līmenī kavēs ļoti nepieciešamo transporta nozares pāreju uz ilgtspēju un nepalīdzēs nodrošināt ilgtermiņa noteiktību, kas vajadzīga būtiskām tirgus investīcijām. Tāpēc dalībvalstīm valsts līmenī piemērojamiem obligātiem minimālajiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina politiskās vadlīnijas un jāpapildina valstu politikas regulējumi. Šajā pieejā būtu jāapvieno valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, ar TEN-T ar attālumu saistītajiem mērķrādītājiem. Valstu mērķrādītājiem, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānodrošina, ka, pieaugot mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu skaitam katrā dalībvalstī, attiecīgi tiek ieviesta pietiekama publiski pieejama uzlādes infrastruktūra. TEN-T tīkla ar attālumu saistītiem mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka Savienības galvenos autoceļu tīklus pilnībā nosedz uzlādes punkti, kas tādējādi nodrošina vieglu un netraucētu pārvietošanos visā Savienībā.

| (14) | Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz attiecīgajā dalībvalstī reģistrēto elektrotransportlīdzekļu kopējo skaitu. Minētie mērķrādītāji būtu jānosaka, ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram, elektrotransportlīdzekļu lielāku braukšanas attālumu vai tādu ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos, kuros noteiktā laikposmā var uzlādēt lielāku elektrotransportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Minētajā vienotajā metodoloģijā būtu jāņem vērā arī baterijas elektrotransportlīdzekļu un ārēji lādējamu hibrīdtransportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi. Metodoloģijai, ar kuru nosaka uz autoparka apmēru balstītus valsts mērķrādītājus atbilstīgi publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējai maksimālajai izejas jaudai, vajadzētu nodrošināt elastību dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(14)

Valsts mērķrādītāji, kas balstās uz autoparka apmēru, būtu jānosaka, pamatojoties uz attiecīgajā dalībvalstī reģistrēto elektrotransportlīdzekļu kopējo skaitu. Minētie mērķrādītāji būtu jānosaka, ievērojot vienotu metodoloģiju, kas ņem vērā tehnoloģiju attīstību, piemēram, elektrotransportlīdzekļu lielāku braukšanas attālumu vai tādu ātrās uzlādes punktu īpatsvara palielināšanos, kuros noteiktā laikposmā var uzlādēt lielāku elektrotransportlīdzekļu skaitu nekā parastās jaudas uzlādes punktā. Minētajā vienotajā metodoloģijā būtu jāņem vērā arī baterijas elektrotransportlīdzekļu un ārēji lādējamu hibrīdtransportlīdzekļu dažādie uzlādes veidi. Metodoloģijai, ar kuru nosaka uz autoparka apmēru balstītus valsts mērķrādītājus atbilstīgi publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras kopējai maksimālajai izejas jaudai, vajadzētu nodrošināt elastību dažādu uzlādes tehnoloģiju ieviešanā dalībvalstīs.

| (15) | Uz autoparka apmēru balstītu valsts mērķrādītāju īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes punktu, arī garantējot, ka uzlādes punkti ir pieejami visā to teritorijā, īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Īpaši svarīgi ir šādus publiski pieejamus uzlādes punktus ierīkot dzīvojamos rajonos, kur ir maz stāvvietu ārpus ielām, un teritorijās, kur parasti transportlīdzekļi tiek novietoti uz ilgāku laiku. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāierīko arī pietiekams skaits mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā. Ir svarīgi, lai publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana galvenokārt notiktu ar privātām tirgus investīcijām. Tomēr saskaņā ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem dalībvalstīm būtu jāatbalsta nepieciešamās publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras ieviešana gadījumos, kad tirgus apstākļu dēļ ir vajadzīgs valsts atbalsts pirms tiek izveidots pilnībā konkurētspējīgs tirgus. |
| --- | --- |

(15)

Uz autoparka apmēru balstītu valsts mērķrādītāju īstenošanai dalībvalstīs būtu jānodrošina, ka tiek uzstādīts pietiekams skaits publiski pieejamu uzlādes punktu, arī garantējot, ka uzlādes punkti ir pieejami visā to teritorijā, īpaši sabiedriskā transporta stacijās, piemēram, ostas pasažieru termināļos, lidostās vai dzelzceļa stacijās. Īpaši svarīgi ir šādus publiski pieejamus uzlādes punktus ierīkot dzīvojamos rajonos, kur ir maz stāvvietu ārpus ielām, un teritorijās, kur parasti transportlīdzekļi tiek novietoti uz ilgāku laiku. Lai palielinātu patērētāju ērtības, īpaši TEN-T tīklā, būtu jāierīko arī pietiekams skaits mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu, tādējādi nodrošinot pilnīgu pārrobežu savienojamību un ļaujot elektrotransportlīdzekļiem pārvietoties visā Savienībā. Ir svarīgi, lai publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešana galvenokārt notiktu ar privātām tirgus investīcijām. Tomēr saskaņā ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem dalībvalstīm būtu jāatbalsta nepieciešamās publiski pieejamās uzlādes infrastruktūras ieviešana gadījumos, kad tirgus apstākļu dēļ ir vajadzīgs valsts atbalsts pirms tiek izveidots pilnībā konkurētspējīgs tirgus.

| (16) | Atkarībā no konkrētajiem apstākļiem kādā dalībvalstī var vairs nebūt pamatotas prasības katram reģistrētam mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās nodrošināt fiksētu kopējo izejas jaudu, ja šādas prasības varētu izraisīt negatīvas sekas, atturot no privātu investīciju veikšanas vai jo īpaši radot pārmērīgu piedāvājumu vidējā termiņā. Šādas nelabvēlīgas ietekmes risks varētu rasties, ja tiktu uzstādīts liels skaits privātu uzlādes punktu. Lietotāju vajadzības vai publiski pieejamu uzlādes staciju izmantošanas rādītāji varētu būt zemāki nekā sākotnējie pieņēmumi, kā rezultātā kopējā izejas jauda, kas pieejama publiski pieejamās uzlādes stacijās, sasniegtu nesamērīgi augstu līmeni salīdzinājumā ar šādu staciju faktisko izmantošanu. Šādos gadījumos attiecīgajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai lūgt atļauju piemērot prasības, kas ir zemākas nekā šajā regulā noteiktās attiecībā uz kopējās izejas jaudas līmeni, vai atļauju beigt šādas prasības piemērot. Lai dalībvalsts varētu iesniegt šādu pieprasījumu, mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvaram salīdzinājumā ar dalībvalstī reģistrēto mazas noslodzes transportlīdzekļu kopējo autoparku vajadzētu būt vismaz 15 %, un dalībvalstij savs pieprasījums būtu pienācīgi jāpamato. |
| --- | --- |

(16)

Atkarībā no konkrētajiem apstākļiem kādā dalībvalstī var vairs nebūt pamatotas prasības katram reģistrētam mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās nodrošināt fiksētu kopējo izejas jaudu, ja šādas prasības varētu izraisīt negatīvas sekas, atturot no privātu investīciju veikšanas vai jo īpaši radot pārmērīgu piedāvājumu vidējā termiņā. Šādas nelabvēlīgas ietekmes risks varētu rasties, ja tiktu uzstādīts liels skaits privātu uzlādes punktu. Lietotāju vajadzības vai publiski pieejamu uzlādes staciju izmantošanas rādītāji varētu būt zemāki nekā sākotnējie pieņēmumi, kā rezultātā kopējā izejas jauda, kas pieejama publiski pieejamās uzlādes stacijās, sasniegtu nesamērīgi augstu līmeni salīdzinājumā ar šādu staciju faktisko izmantošanu. Šādos gadījumos attiecīgajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai lūgt atļauju piemērot prasības, kas ir zemākas nekā šajā regulā noteiktās attiecībā uz kopējās izejas jaudas līmeni, vai atļauju beigt šādas prasības piemērot. Lai dalībvalsts varētu iesniegt šādu pieprasījumu, mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvaram salīdzinājumā ar dalībvalstī reģistrēto mazas noslodzes transportlīdzekļu kopējo autoparku vajadzētu būt vismaz 15 %, un dalībvalstij savs pieprasījums būtu pienācīgi jāpamato.

| (17) | Ir svarīgi, lai Komisija, pārskatot šo regulu, novērtētu nepieciešamību iekļaut prasības par uzlādes infrastruktūru, kas apkalpo ar elektroenerģiju darbināmus velosipēdus un L kategorijas transportlīdzekļus, piemēram, elektriskos velosipēdus un elektriskos mopēdus, un jo īpaši iespēju aprīkot uzlādes infrastruktūru ar mājsaimniecības kontaktligzdu, kas ļauj viegli uzlādēt šādus transportlīdzekļus, jo tie ir transporta veids, kas var palīdzēt vēl vairāk samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu. |
| --- | --- |

(17)

Ir svarīgi, lai Komisija, pārskatot šo regulu, novērtētu nepieciešamību iekļaut prasības par uzlādes infrastruktūru, kas apkalpo ar elektroenerģiju darbināmus velosipēdus un L kategorijas transportlīdzekļus, piemēram, elektriskos velosipēdus un elektriskos mopēdus, un jo īpaši iespēju aprīkot uzlādes infrastruktūru ar mājsaimniecības kontaktligzdu, kas ļauj viegli uzlādēt šādus transportlīdzekļus, jo tie ir transporta veids, kas var palīdzēt vēl vairāk samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu.

| (18) | Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur, un šādas infrastruktūras ieviešana ir jāpaātrina. Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, pienācīgi nošķirot TEN-T pamattīklu un TEN-T visaptverošo tīklu, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus pilsētu mezglos un to tuvumā, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras pārklājums, kas atbalstītu lielas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļu gaidāmo tirgus daļas palielināšanos. |
| --- | --- |

(18)

Lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem ir vajadzīga pilnīgi citāda uzlādes infrastruktūra nekā mazas noslodzes transportlīdzekļiem. Tomēr publiski pieejama infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem Savienībā pašlaik nav pieejama gandrīz nekur, un šādas infrastruktūras ieviešana ir jāpaātrina. Kombinētai pieejai, kas ietver TEN-T tīkla ar attālumu saistītus mērķrādītājus, pienācīgi nošķirot TEN-T pamattīklu un TEN-T visaptverošo tīklu, mērķrādītājus attiecībā uz infrastruktūru uzlādei naktī un mērķrādītājus pilsētu mezglos un to tuvumā, būtu jānodrošina, ka visā Savienībā tiek izveidots pietiekams lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēts publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras pārklājums, kas atbalstītu lielas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļu gaidāmo tirgus daļas palielināšanos.

| (19) | Lai nodrošinātu pilnīgu savienojamību visā Savienībā, TEN-T tīklā būtu jāievieš pietiekams skaits lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu. Minētajai infrastruktūrai vajadzētu būt pietiekamai izejas jaudai, lai lielas noslodzes transportlīdzekļus varētu uzlādēt likumā noteiktajā transportlīdzekļa vadīšanas pārtraukuma laikā. Lai ņemtu vērā laiku, kurš vajadzīgs uzlādes infrastruktūras plānošanai, projektēšanai un īstenošanai, kas varētu ietvert elektrotīkla paplašināšanu vai modernizāciju konkrētās teritorijās, zemes iegādi, vides atļauju izdošanu un vajadzības gadījumā publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, un lai pielāgotos pakāpeniskai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu ieviešanai, publiski pieejamā uzlādes infrastruktūra šādiem transportlīdzekļiem būtu ieviešama pakāpeniski, sākot no 2025. gada, lai līdz 2030. gadam aptvertu visu TEN-T tīklu. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu pilnīgu savienojamību visā Savienībā, TEN-T tīklā būtu jāievieš pietiekams skaits lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu ātrās uzlādes punktu. Minētajai infrastruktūrai vajadzētu būt pietiekamai izejas jaudai, lai lielas noslodzes transportlīdzekļus varētu uzlādēt likumā noteiktajā transportlīdzekļa vadīšanas pārtraukuma laikā. Lai ņemtu vērā laiku, kurš vajadzīgs uzlādes infrastruktūras plānošanai, projektēšanai un īstenošanai, kas varētu ietvert elektrotīkla paplašināšanu vai modernizāciju konkrētās teritorijās, zemes iegādi, vides atļauju izdošanu un vajadzības gadījumā publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, un lai pielāgotos pakāpeniskai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu ieviešanai, publiski pieejamā uzlādes infrastruktūra šādiem transportlīdzekļiem būtu ieviešama pakāpeniski, sākot no 2025. gada, lai līdz 2030. gadam aptvertu visu TEN-T tīklu.

| (20) | Lai TEN-T ceļu tīklā ieviestu uzlādes infrastruktūru, visām TEN-T ceļu tīklā ieviešamajām uzlādes stacijām būtu jāatrodas TEN-T ceļu tīklā vai 3 km brauciena attālumā no tuvākā TEN-T ceļa izejas. |
| --- | --- |

(20)

Lai TEN-T ceļu tīklā ieviestu uzlādes infrastruktūru, visām TEN-T ceļu tīklā ieviešamajām uzlādes stacijām būtu jāatrodas TEN-T ceļu tīklā vai 3 km brauciena attālumā no tuvākā TEN-T ceļa izejas.

| (21) | Dažas dalībvalstis pašlaik modernizē TEN-T tīkla posmus, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (9) noteiktās prasības. To darot, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka šajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu TEN-T tīklā tiek īstenotas visaptveroši, lai izvairītos no balasta aktīviem, un tā, lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1315/2013 un šīs regulas koordinētu īstenošanu. |
| --- | --- |

(21)

Dažas dalībvalstis pašlaik modernizē TEN-T tīkla posmus, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (9) noteiktās prasības. To darot, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka šajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu TEN-T tīklā tiek īstenotas visaptveroši, lai izvairītos no balasta aktīviem, un tā, lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. 1315/2013 un šīs regulas koordinētu īstenošanu.

| (22) | Patlaban tiek izstrādāti jauni uzlādes infrastruktūras standarti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja palielināt uzlādes staciju individuālo izejas jaudu uzlādes parkos, tiklīdz būs pieejamas jaunās kopējās tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(22)

Patlaban tiek izstrādāti jauni uzlādes infrastruktūras standarti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja palielināt uzlādes staciju individuālo izejas jaudu uzlādes parkos, tiklīdz būs pieejamas jaunās kopējās tehniskās specifikācijas.

| (23) | Uzlādes infrastruktūra TEN-T tīklā būtu jāpapildina ar publiski pieejamu ātrās uzlādes infrastruktūru pilsētu mezglos. Minētā infrastruktūra ir īpaši vajadzīga, lai nodrošinātu piegādes kravas automobiļu uzlādes iespējas un tālsatiksmes kravas automobiļu uzlādi galamērķī. Savukārt uz mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem pilsētu teritorijās attiecas valsts mērķrādītājs, kas balstās uz autoparka apmēru. Lai īpaši atbalstītu tālsatiksmes sektora elektrifikāciju, lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem vajadzētu būt iespējai papildus TEN-T tīkla un pilsētu mezglu ātrās uzlādes punktiem izmantot visā galvenajā transporta tīklā publiski pieejamu infrastruktūru uzlādei naktī. |
| --- | --- |

(23)

Uzlādes infrastruktūra TEN-T tīklā būtu jāpapildina ar publiski pieejamu ātrās uzlādes infrastruktūru pilsētu mezglos. Minētā infrastruktūra ir īpaši vajadzīga, lai nodrošinātu piegādes kravas automobiļu uzlādes iespējas un tālsatiksmes kravas automobiļu uzlādi galamērķī. Savukārt uz mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem pilsētu teritorijās attiecas valsts mērķrādītājs, kas balstās uz autoparka apmēru. Lai īpaši atbalstītu tālsatiksmes sektora elektrifikāciju, lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem vajadzētu būt iespējai papildus TEN-T tīkla un pilsētu mezglu ātrās uzlādes punktiem izmantot visā galvenajā transporta tīklā publiski pieejamu infrastruktūru uzlādei naktī.

| (24) | Lai izvairītos no investīcijām, kas būtu nesamērīgas ar satiksmes apjomu dažos TEN-T tīkla ceļos, un gadījumos, kad uzlādes infrastruktūras izvietošanu nevar pamatot sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu ziņā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka viens publiski pieejams uzlādes parks apkalpo abus braukšanas virzienus, ar noteikumu, ka ir izpildītas pārējās vienam braukšanas virzienam piemērojamās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu un uzlādes punktu skaitu uzlādes parkos. Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai samazināt kopējo izejas jaudu uzlādes parkos, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atrodas TEN-T ceļu tīklā, pa kuriem nepārvietojas daudz mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu. Šajā pašā nolūkā gadījumos, kad TEN-T pamattīkla ceļi ir ar ļoti zemu satiksmes intensitāti, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai atļaut lielāku maksimālo attālumu starp publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti mazas noslodzes vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(24)

Lai izvairītos no investīcijām, kas būtu nesamērīgas ar satiksmes apjomu dažos TEN-T tīkla ceļos, un gadījumos, kad uzlādes infrastruktūras izvietošanu nevar pamatot sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu ziņā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt, ka viens publiski pieejams uzlādes parks apkalpo abus braukšanas virzienus, ar noteikumu, ka ir izpildītas pārējās vienam braukšanas virzienam piemērojamās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu un uzlādes punktu skaitu uzlādes parkos. Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai samazināt kopējo izejas jaudu uzlādes parkos, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atrodas TEN-T ceļu tīklā, pa kuriem nepārvietojas daudz mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu. Šajā pašā nolūkā gadījumos, kad TEN-T pamattīkla ceļi ir ar ļoti zemu satiksmes intensitāti, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai atļaut lielāku maksimālo attālumu starp publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti mazas noslodzes vai lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem.

| (25) | Tā kā Kipra atrodas uz salas, tai ir raksturīgs zemes savienojumu trūkums ar citām dalībvalstīm un kontinentālo daļu un ierobežots TEN-T ceļu tīkla apjoms, tāpēc lielas noslodzes tālsatiksmes kustība šajā dalībvalstī ir ierobežota. Turklāt, ņemot vērā lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu nelielo ikdienas nobraukumu minētajā dalībvalstī, to uzlādes vajadzības galvenokārt apmierinās nakts uzlādes punkti privātās vietās, piemēram, noliktavās. Tāpēc Kiprai būtu nesamērīgs un nevajadzīgs pienākums pildīt šajā regulā noteiktās prasības par lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu uzlādes parku minimālo pārklājumu tās teritorijā attiecībā uz šādu TEN-T tīklā izvietoto uzlādes parku kopējās izejas jaudas līmeni un maksimālo attālumu starp minētajiem uzlādes parkiem. Līdz ar to Kiprai vajadzētu būt iespējai iesniegt Komisijai pamatotu pieprasījumu saņemt atļauju šajā sakarā piemērot zemākas prasības, ar noteikumu, ka minētās zemākās prasības nekavēs lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu kustību minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā Kipra atrodas uz salas, tai ir raksturīgs zemes savienojumu trūkums ar citām dalībvalstīm un kontinentālo daļu un ierobežots TEN-T ceļu tīkla apjoms, tāpēc lielas noslodzes tālsatiksmes kustība šajā dalībvalstī ir ierobežota. Turklāt, ņemot vērā lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu nelielo ikdienas nobraukumu minētajā dalībvalstī, to uzlādes vajadzības galvenokārt apmierinās nakts uzlādes punkti privātās vietās, piemēram, noliktavās. Tāpēc Kiprai būtu nesamērīgs un nevajadzīgs pienākums pildīt šajā regulā noteiktās prasības par lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu uzlādes parku minimālo pārklājumu tās teritorijā attiecībā uz šādu TEN-T tīklā izvietoto uzlādes parku kopējās izejas jaudas līmeni un maksimālo attālumu starp minētajiem uzlādes parkiem. Līdz ar to Kiprai vajadzētu būt iespējai iesniegt Komisijai pamatotu pieprasījumu saņemt atļauju šajā sakarā piemērot zemākas prasības, ar noteikumu, ka minētās zemākās prasības nekavēs lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu kustību minētajā dalībvalstī.

| (26) | Elektrotransportlīdzekļu īpašniekiem plaši būtu jāizmanto uzlādes punkti savā īpašumā vai dzīvojamo un nedzīvojamo ēku koplietošanas autostāvvietās. Lai gan kabeļkanālu infrastruktūras un uzlādes punktu ieviešanu šādās ēkās reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (10), ir svarīgi, lai dalībvalstis, plānojot publiski pieejamu uzlādes punktu ieviešanu, ņemtu vērā šādas privātās infrastruktūras pieejamību. |
| --- | --- |

(26)

Elektrotransportlīdzekļu īpašniekiem plaši būtu jāizmanto uzlādes punkti savā īpašumā vai dzīvojamo un nedzīvojamo ēku koplietošanas autostāvvietās. Lai gan kabeļkanālu infrastruktūras un uzlādes punktu ieviešanu šādās ēkās reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (10), ir svarīgi, lai dalībvalstis, plānojot publiski pieejamu uzlādes punktu ieviešanu, ņemtu vērā šādas privātās infrastruktūras pieejamību.

| (27) | Lai nodrošinātu uzlādi naktī un galamērķī, lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras ieviešana ir vienlīdz svarīga privātās vietās, kas plašai sabiedrībai nav pieejamas, piemēram, privātās noliktavās un loģistikas centros. Publiskā sektora iestādēm saistībā ar pārskatīto valstu politikas regulējumu ieviešanu būtu jāapsver pasākumi, kas nodrošinātu, ka ir paredzēta atbilstoša infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādei naktī un galamērķī. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu uzlādi naktī un galamērķī, lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras ieviešana ir vienlīdz svarīga privātās vietās, kas plašai sabiedrībai nav pieejamas, piemēram, privātās noliktavās un loģistikas centros. Publiskā sektora iestādēm saistībā ar pārskatīto valstu politikas regulējumu ieviešanu būtu jāapsver pasākumi, kas nodrošinātu, ka ir paredzēta atbilstoša infrastruktūra lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādei naktī un galamērķī.

| (28) | Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 23. marta paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija” minētajiem principiem iespēja izstrādāt progresīvus digitālos pakalpojumus, arī līgumiska maksājuma risinājumus, un ar digitāliem līdzekļiem nodrošināt pārredzamu informāciju lietotājiem ir atkarīga no tādu digitāli savienotu viedās uzlādes punktu ieviešanas, kas ļauj izveidot digitāli savienotu un sadarbspējīgu infrastruktūru. Minētajiem viedās uzlādes punktiem būtu jāietver tādu fizisku īpašību un tehnisko specifikāciju kopums (aparatūra un programmatūra), kas vajadzīgas, lai reāllaikā nosūtītu un saņemtu datus un nodrošinātu informācijas plūsmu starp tirgus dalībniekiem, kam minētie dati vajadzīgi nolūkā sniegt uzlādes pakalpojumus, tostarp uzlādes punkta operatori, mobilitātes pakalpojumu sniedzēji, e-viesabonēšanas platformas, sadales sistēmu operatori un, visbeidzot, galapatērētāji. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 23. marta paziņojumā “Eiropas sadarbspējas satvars – Īstenošanas stratēģija” minētajiem principiem iespēja izstrādāt progresīvus digitālos pakalpojumus, arī līgumiska maksājuma risinājumus, un ar digitāliem līdzekļiem nodrošināt pārredzamu informāciju lietotājiem ir atkarīga no tādu digitāli savienotu viedās uzlādes punktu ieviešanas, kas ļauj izveidot digitāli savienotu un sadarbspējīgu infrastruktūru. Minētajiem viedās uzlādes punktiem būtu jāietver tādu fizisku īpašību un tehnisko specifikāciju kopums (aparatūra un programmatūra), kas vajadzīgas, lai reāllaikā nosūtītu un saņemtu datus un nodrošinātu informācijas plūsmu starp tirgus dalībniekiem, kam minētie dati vajadzīgi nolūkā sniegt uzlādes pakalpojumus, tostarp uzlādes punkta operatori, mobilitātes pakalpojumu sniedzēji, e-viesabonēšanas platformas, sadales sistēmu operatori un, visbeidzot, galapatērētāji.

| (29) | Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/944 (11), ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu elektrotīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, viedās uzskaites sistēmas apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots, un būtu jānodrošina, ka minētās sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(29)

Viedās uzskaites sistēmas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/944 (11), ļauj sagatavot reāllaika datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu elektrotīkla stabilitāti un mudinātu uzlādes pakalpojumus izmantot racionāli. Nodrošinot enerģijas uzskaiti reāllaikā un precīzu un pārredzamu informāciju par izmaksām, viedās uzskaites sistēmas apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem mudina uzlādi veikt laikā, kad vispārējais pieprasījums pēc elektroenerģijas ir mazs un enerģijas cenas ir zemas. Viedās uzskaites sistēmu izmantošana apvienojumā ar viedās uzlādes punktiem var optimizēt uzlādi, sniedzot labumu elektroenerģijas sistēmai un galalietotājam. Dalībvalstīm būtu jāveicina viedās uzskaites sistēmu izmantošana elektrotransportlīdzekļu uzlādei publiski pieejamās uzlādes stacijās, ja tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots, un būtu jānodrošina, ka minētās sistēmas atbilst Direktīvas (ES) 2019/944 20. pantā noteiktajām prasībām.

| (30) | Tā kā aizvien palielinās elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos, uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un zemās elektrības cenas sistēmā. Jo īpaši viedā uzlāde var vēl vairāk veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā, jo tā nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls), savukārt viedā un divvirzienu uzlāde var arī samazināt uzlādes izmaksas patērētājam. Tāpēc visiem uzlādes punktiem, kuri uzbūvēti vai renovēti pēc 2024. gada 13. aprīļa būtu jāatbalsta viedā uzlāde. Turklāt, lai nodrošinātu sadarbspēju, būtu jāpieņem komunikācijas standarti, kas atbalsta viedo un divvirzienu uzlādi. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā aizvien palielinās elektrotransportlīdzekļu skaits autotransporta, dzelzceļa, jūras un citos transporta veidos, uzlādes operācijas ir jāoptimizē un jāpārvalda tā, lai neradītu sastrēgumus un pilnībā izmantotu atjaunīgās elektroenerģijas pieejamību un zemās elektrības cenas sistēmā. Jo īpaši viedā uzlāde var vēl vairāk veicināt elektrotransportlīdzekļu integrāciju elektroenerģijas sistēmā, jo tā nodrošina pieprasījumreakciju ar agregēšanas starpniecību. Sistēmas integrāciju var vēl vairāk veicināt, izmantojot divvirzienu uzlādi (transportlīdzeklis–tīkls), savukārt viedā un divvirzienu uzlāde var arī samazināt uzlādes izmaksas patērētājam. Tāpēc visiem uzlādes punktiem, kuri uzbūvēti vai renovēti pēc 2024. gada 13. aprīļa būtu jāatbalsta viedā uzlāde. Turklāt, lai nodrošinātu sadarbspēju, būtu jāpieņem komunikācijas standarti, kas atbalsta viedo un divvirzienu uzlādi.

| (31) | Elektrotransportlīdzekļu tīkla un ārpustīkla infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina, neskarot atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā. |
| --- | --- |

(31)

Elektrotransportlīdzekļu tīkla un ārpustīkla infrastruktūras attīstībai, tās mijiedarbībai ar elektroenerģijas sistēmu un dažādiem elektromobilitātes tirgus dalībniekiem piešķirtajām tiesībām un pienākumiem ir jāatbilst principiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2019/944. Šajā ziņā sadales sistēmu operatoriem nediskriminējošā veidā būtu jāsadarbojas ar ikvienu personu, kas izveido vai apkalpo publiski pieejamus uzlādes punktus. Savienības elektroenerģijas piegādātāju piekļuve uzlādes punktiem būtu jānodrošina, neskarot atkāpes, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/944 66. pantā.

| (32) | Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurētspējīgs tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru. Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas, piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām, rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai nepieļautu zaļo zonu izmantošanu šim mērķim, kā arī ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES (12), dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām. |
| --- | --- |

(32)

Elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izveide un ekspluatācija būtu jāattīsta kā konkurētspējīgs tirgus, kurā brīvi var iesaistīties visas personas, kas ieinteresētas paplašināt vai apkalpot uzlādes infrastruktūru. Ņemot vērā ierobežotās alternatīvās atrašanās vietas elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktiem uz automaģistrālēm, esošās automaģistrāļu koncesijas, piemēram, attiecībā uz parastajām uzpildes stacijām vai atpūtas zonām, rada īpašas bažas, jo tām var būt ļoti ilgs darbības periods un dažkārt pat nebūt konkrēta darbības beigu datuma. Lai nepieļautu zaļo zonu izmantošanu šim mērķim, kā arī ierobežotu ieviešanas izmaksas un ļautu ienākt jauniem tirgus dalībniekiem, ciktāl iespējams un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES (12), dalībvalstīm būtu jācenšas konkursa kārtībā piešķirt jaunas koncesijas īpaši attiecībā uz uzlādes stacijām esošajās automaģistrāļu atpūtas zonās vai blakus tām.

| (33) | Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība. Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes sesijas sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā, lai galalietotāji varētu identificēt dažādos izmaksu komponentus, ko operators noteicis, aprēķinot uzlādes vai uzpildes sesijas cenu, un prognozēt kopējās izmaksas. Būtu arī jāļauj uzlādes staciju operatoram iekasēt papildu maksas, lai cita starpā nepieļautu uzlādes punkta bloķēšanu tā, ka to nevar izmantot citi lietotāji, ja minētās maksas ir skaidri norādītas un paziņotas pirms uzlādes sesijas sākuma. Ja cena, ko ad hoc viedā iekasē par uzlādi, ir norādīta īpašā tīmekļa vietnē, tā būtu skaidri jānorāda tajā pašā tīmekļa vietnē, ko izmanto, lai samaksātu par sesiju. Prasību noteikšana operatoriem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem sniegtu garantijas un paredzamību patērētājiem un tādējādi palīdzētu nodrošināt uzticēšanos elektromobilitātes ieviešanas sākumposmā. Tas arī veicinātu baterijas elektrotransportlīdzekļu un ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu ātru ieviešanu, kas ir būtiski, lai sasniegtu Savienības vērienīgākos klimata mērķus un prioritātes, kas noteiktas Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”. Cenām jābūt saprātīgām, un tām nevajadzētu pārsniegt radušās izmaksas, kam pieskaitīts samērīgs uzcenojums. Minētās cenu prasības neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/6/EK (13) noteikt piemērojamo vienības cenu elektroenerģijai, ko iegūst no uzlādes stacijas. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu netraucētu un vieglu uzlādi un uzpildi, būtiska ir cenu pārredzamība. Alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem pirms uzlādes vai uzpildes sesijas sākšanas būtu jāsaņem precīza informācija par cenu. Cena būtu jāpaziņo skaidri strukturētā veidā, lai galalietotāji varētu identificēt dažādos izmaksu komponentus, ko operators noteicis, aprēķinot uzlādes vai uzpildes sesijas cenu, un prognozēt kopējās izmaksas. Būtu arī jāļauj uzlādes staciju operatoram iekasēt papildu maksas, lai cita starpā nepieļautu uzlādes punkta bloķēšanu tā, ka to nevar izmantot citi lietotāji, ja minētās maksas ir skaidri norādītas un paziņotas pirms uzlādes sesijas sākuma. Ja cena, ko ad hoc viedā iekasē par uzlādi, ir norādīta īpašā tīmekļa vietnē, tā būtu skaidri jānorāda tajā pašā tīmekļa vietnē, ko izmanto, lai samaksātu par sesiju. Prasību noteikšana operatoriem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem sniegtu garantijas un paredzamību patērētājiem un tādējādi palīdzētu nodrošināt uzticēšanos elektromobilitātes ieviešanas sākumposmā. Tas arī veicinātu baterijas elektrotransportlīdzekļu un ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu ātru ieviešanu, kas ir būtiski, lai sasniegtu Savienības vērienīgākos klimata mērķus un prioritātes, kas noteiktas Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”. Cenām jābūt saprātīgām, un tām nevajadzētu pārsniegt radušās izmaksas, kam pieskaitīts samērīgs uzcenojums. Minētās cenu prasības neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/6/EK (13) noteikt piemērojamo vienības cenu elektroenerģijai, ko iegūst no uzlādes stacijas.

| (34) | Laika gaitā rodas jauni pakalpojumi elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Šādu jaunu pakalpojumu attīstībā nozīmīga loma ir bijusi dalībvalstu sniegtajiem stimuliem un pieņemtajiem saistošajiem pasākumiem, piemēram, obligātai viesabonēšanas funkcijai konkrētos uzlādes punktos. Struktūrām, kas piedāvā minētos jaunos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu dažiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem. Lai nodrošinātu pāreju uz šiem jaunajiem pakalpojumiem un to, ka šādu transportlīdzekļu lietotāji var viegli un netraucēti izmantot uzlādes infrastruktūru visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība. Pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jārīkojas, ja tiek konstatētas tādas tirgus norises kā ierobežoti pakalpojumi galalietotājiem, pakalpojumi, kas maldina patērētājus vai apdraud cenu pārredzamību, vai uzņēmējdarbības prakse, kas var ierobežot konkurenci. |
| --- | --- |

(34)

Laika gaitā rodas jauni pakalpojumi elektrotransportlīdzekļu izmantošanas atbalstam. Šādu jaunu pakalpojumu attīstībā nozīmīga loma ir bijusi dalībvalstu sniegtajiem stimuliem un pieņemtajiem saistošajiem pasākumiem, piemēram, obligātai viesabonēšanas funkcijai konkrētos uzlādes punktos. Struktūrām, kas piedāvā minētos jaunos pakalpojumus, piemēram, mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vajadzētu būt iespējai darboties saskaņā ar taisnīgiem tirgus nosacījumiem. Konkrēti, uzlādes punktu operatoriem nevajadzētu piešķirt nepamatoti preferenciālu režīmu dažiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot nepamatotu cenu diferencēšanu, kas var kavēt konkurenci un galu galā novest pie augstākām cenām patērētājiem. Lai nodrošinātu pāreju uz šiem jaunajiem pakalpojumiem un to, ka šādu transportlīdzekļu lietotāji var viegli un netraucēti izmantot uzlādes infrastruktūru visā Savienībā, dalībvalstīm būtu jāuzrauga uzlādes tirgus attīstība. Pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jārīkojas, ja tiek konstatētas tādas tirgus norises kā ierobežoti pakalpojumi galalietotājiem, pakalpojumi, kas maldina patērētājus vai apdraud cenu pārredzamību, vai uzņēmējdarbības prakse, kas var ierobežot konkurenci.

| (35) | Ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski ieviest pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu plaša mēroga izmantošana, kā paredzēts Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai”. Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielākoties nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Līdz ar to ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu TEN-T pamattīklā jānodrošina pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā. Lai TEN-T tīklā ieviestu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, visām TEN-T ceļu tīklā ieviešamajām ūdeņraža uzpildes stacijām būtu jāatrodas TEN-T ceļu tīklā vai līdz 10 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas. |
| --- | --- |

(35)

Ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu īpatsvars tirgū pašlaik ir ļoti zems. Tomēr ir būtiski ieviest pietiekamu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, lai būtu iespējama ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu plaša mēroga izmantošana, kā paredzēts Komisijas 2020. gada 8. jūlija paziņojumā “Ūdeņraža stratēģija klimatneitrālai Eiropai”. Pašlaik ūdeņraža uzpildes punkti ir ieviesti tikai dažās dalībvalstīs un lielākoties nav piemēroti lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Līdz ar to ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem nav iespēju pārvietoties visā Savienībā. Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu TEN-T pamattīklā jānodrošina pietiekami blīvs ūdeņraža uzpildes punktu tīkls, lai ar ūdeņradi darbināmi mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi varētu netraucēti pārvietoties visā Savienībā. Lai TEN-T tīklā ieviestu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, visām TEN-T ceļu tīklā ieviešamajām ūdeņraža uzpildes stacijām būtu jāatrodas TEN-T ceļu tīklā vai līdz 10 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas.

| (36) | Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai veikt ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi un viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem maksājumu instrumenti, ko plaši izmanto Savienībā, un jo īpaši elektroniskie maksājumi, izmantojot termināļus un ierīces, ko izmanto maksājumu pakalpojumiem. Būtu jāatliek minēto prasību piemērošana infrastruktūrai, kas ieviesta pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas. Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi. |
| --- | --- |

(36)

Visos publiski pieejamos uzlādes un uzpildes punktos alternatīvas degvielas transportlīdzekļu lietotājiem vajadzētu būt iespējai veikt ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi un viegli un ērti maksāt, neslēdzot līgumu ar uzlādes vai uzpildes punkta operatoru vai mobilitātes pakalpojumu sniedzēju. Tāpēc attiecībā uz ad hoc uzlādi vai ad hoc uzpildi visiem publiski pieejamajiem uzlādes un uzpildes punktiem būtu jāpieņem maksājumu instrumenti, ko plaši izmanto Savienībā, un jo īpaši elektroniskie maksājumi, izmantojot termināļus un ierīces, ko izmanto maksājumu pakalpojumiem. Būtu jāatliek minēto prasību piemērošana infrastruktūrai, kas ieviesta pirms šīs regulas piemērošanas sākuma dienas. Minētajai ad hoc maksājumu metodei vienmēr vajadzētu būt pieejamai patērētājiem, pat gadījumā, ja uzlādes vai uzpildes punktā tiek piedāvāti līgumiski maksājumi.

| (37) | Neatkarīgi no transportlīdzekļa zīmola galalietotājiem vajadzētu būt iespējai lietotājam draudzīgā un nediskriminējošā veidā piekļūt publiski pieejamām uzlādes stacijām un tās izmantot. |
| --- | --- |

(37)

Neatkarīgi no transportlīdzekļa zīmola galalietotājiem vajadzētu būt iespējai lietotājam draudzīgā un nediskriminējošā veidā piekļūt publiski pieejamām uzlādes stacijām un tās izmantot.

| (38) | Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, tostarp arī gados vecākiem cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti. Principā visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās būtu piekļūstamas un lietotājdraudzīgas pēc iespējas plašākai sabiedrībai, īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/882 (14) noteiktās piekļūstamības prasības. |
| --- | --- |

(38)

Transporta infrastruktūrai būtu jānodrošina netraucēta mobilitāte un piekļūstamība visiem lietotājiem, tostarp arī gados vecākiem cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti. Principā visu uzlādes un uzpildes staciju atrašanās vietas, kā arī pašas uzlādes un uzpildes stacijas būtu jāprojektē tā, lai tās būtu piekļūstamas un lietotājdraudzīgas pēc iespējas plašākai sabiedrībai, īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti. Tas attiecas, piemēram, uz pietiekamas vietas nodrošināšanu ap autostāvvietu, nodrošinot, ka uzlādes stacija nav uzstādīta uz ietves apmales, ka uzlādes stacijas pogas vai ekrāns ir atbilstošā augstumā un ka uzlādes un uzpildes kabeļu svars ir tik mazs, ka ar tiem var rīkoties arī personas, kas nav spēcīgas. Turklāt vajadzētu būt pieejamai attiecīgo uzlādes staciju lietotāja saskarnei. Šajā ziņā uzlādes un uzpildes infrastruktūrai būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/882 (14) noteiktās piekļūstamības prasības.

| (39) | Lietotāju drošību un drošumu, jo īpaši neuzraudzītās uzlādes stacijās, varētu nodrošināt, aprīkojot uzlādes stacijas ar avārijas pogām, izvietojot neatliekamās palīdzības dienestu kontaktinformāciju, nodrošinot pienācīgu apgaismojumu vai veicot jebkādus citus piemērotus pasākumus. |
| --- | --- |

(39)

Lietotāju drošību un drošumu, jo īpaši neuzraudzītās uzlādes stacijās, varētu nodrošināt, aprīkojot uzlādes stacijas ar avārijas pogām, izvietojot neatliekamās palīdzības dienestu kontaktinformāciju, nodrošinot pienācīgu apgaismojumu vai veicot jebkādus citus piemērotus pasākumus.

| (40) | Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas ūdeņraža uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013. Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja ūdeņraža uzpildes stacijas izvietot multimodālos mezglos, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet arī varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam un iekšējo ūdensceļu transportam. Vajadzētu būt iespējai izpildīt TEN-T prasību, ja ir viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija, kas atrodas pilsētas mezglā, ar noteikumu, ka ir sasniegts jaudas mērķrādītājs. |
| --- | --- |

(40)

Vajadzētu būt iespējai ar ūdeņradi darbināmus transportlīdzekļus uzpildīt galamērķī vai tā tuvumā, kas parasti atrodas pilsētas teritorijā. Lai nodrošinātu, ka publiski pieejama uzpilde galamērķī ir iespējama vismaz galvenajās pilsētu teritorijās, šādas ūdeņraža uzpildes stacijas būtu jānodrošina visos pilsētu mezglos, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013. Pilsētu mezglos publiskā sektora iestādēm būtu jāapsver iespēja ūdeņraža uzpildes stacijas izvietot multimodālos mezglos, jo tie ir ne tikai tipisks galamērķis lielas noslodzes transportlīdzekļiem, bet arī varētu nodrošināt ūdeņraža uzpildi citiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam un iekšējo ūdensceļu transportam. Vajadzētu būt iespējai izpildīt TEN-T prasību, ja ir viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija, kas atrodas pilsētas mezglā, ar noteikumu, ka ir sasniegts jaudas mērķrādītājs.

| (41) | Šajā tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir zināma nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai lielas noslodzes transportlīdzekļu segments noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz minēto segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus, un ir gaidāms, ka būs dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija. |
| --- | --- |

(41)

Šajā tirgū ieviešanas sākumposmā joprojām ir zināma nenoteiktība par to, kāda veida transportlīdzekļi ienāks tirgū un kāda veida tehnoloģijas tiks plaši izmantotas. Ūdeņraža stratēģijā klimatneitrālai Eiropai lielas noslodzes transportlīdzekļu segments noteikts kā visiespējamākais segments ar ūdeņradi darbināmu transportlīdzekļu agrīnai masveida ieviešanai. Tāpēc ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai vispirms būtu jākoncentrējas uz minēto segmentu, vienlaikus ļaujot arī mazas noslodzes transportlīdzekļiem veikt uzpildi publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās. Lai nodrošinātu sadarbspēju, visām publiski pieejamām ūdeņraža stacijām vajadzētu būt aprīkotām ar vismaz 700 bāru gāzveida ūdeņraža uzpildes iekārtām. Izvēršot infrastruktūru, būtu jāņem vērā arī jaunu tehnoloģiju, piemēram, šķidrā ūdeņraža tehnoloģiju, parādīšanās, kas lielas noslodzes transportlīdzekļiem nodrošina iespēju veikt lielākus attālumus, un ir gaidāms, ka būs dažu transportlīdzekļu ražotāju par labāko atzītā tehnoloģija.

| (42) | Jaunu tehnoloģiju izstrādē būs nepieciešama koordinācija starp visām ieinteresētajām personām. Piemēram, būtu jāizmanto tādas iniciatīvas kā ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (15) izveidotais kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”, lai sekmētu un piesaistītu privāto finansējumu un tādējādi sasniegtu šajā regulā noteiktos attiecīgos mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(42)

Jaunu tehnoloģiju izstrādē būs nepieciešama koordinācija starp visām ieinteresētajām personām. Piemēram, būtu jāizmanto tādas iniciatīvas kā ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (15) izveidotais kopuzņēmums “Tīrs ūdeņradis”, lai sekmētu un piesaistītu privāto finansējumu un tādējādi sasniegtu šajā regulā noteiktos attiecīgos mērķrādītājus.

| (43) | Savienībā ir izveidota virkne sašķidrināta metāna uzpildes punktu, kas jau būtiski atvieglo ar sašķidrinātu metānu darbināmu lielas noslodzes transportlīdzekļu kustību. TEN-T pamattīklam arī turpmāk vajadzētu būt sašķidrināta metāna infrastruktūras ieviešanas pamatam, jo tas aptver galvenās satiksmes plūsmas un nodrošina pārrobežu savienojamību visā Savienībā. Direktīvā 2014/94/ES tika ieteikts šādus uzpildes punktus TEN-T pamattīklā izvietot ik pēc 400 km. Tomēr tīklā ir neliels skaits nepilnību, kas ir kavējis šā mērķrādītāja sasniegšanu. Dalībvalstīm līdz 2025. gadam būtu jāsasniedz minētais mērķrādītājs un jānovērš atlikušās nepilnības, un pēc tam mērķrādītāju vairs nevajadzētu piemērot. |
| --- | --- |

(43)

Savienībā ir izveidota virkne sašķidrināta metāna uzpildes punktu, kas jau būtiski atvieglo ar sašķidrinātu metānu darbināmu lielas noslodzes transportlīdzekļu kustību. TEN-T pamattīklam arī turpmāk vajadzētu būt sašķidrināta metāna infrastruktūras ieviešanas pamatam, jo tas aptver galvenās satiksmes plūsmas un nodrošina pārrobežu savienojamību visā Savienībā. Direktīvā 2014/94/ES tika ieteikts šādus uzpildes punktus TEN-T pamattīklā izvietot ik pēc 400 km. Tomēr tīklā ir neliels skaits nepilnību, kas ir kavējis šā mērķrādītāja sasniegšanu. Dalībvalstīm līdz 2025. gadam būtu jāsasniedz minētais mērķrādītājs un jānovērš atlikušās nepilnības, un pēc tam mērķrādītāju vairs nevajadzētu piemērot.

| (44) | Šajā regulā termins “sašķidrināts metāns” būtu jāsaprot kā “LNG, sašķidrināta biogāze vai sintētisks sašķidrināts metāns, tostarp šo degvielu maisījumi”. Definētā termina “sašķidrināts metāns” izmantošana nemaina citos Savienības tiesību aktos definēto atsevišķo degvielu (LNG, sašķidrinātas biogāzes vai sintētiska sašķidrināta metāna) definīciju vai sastāvu. |
| --- | --- |

(44)

Šajā regulā termins “sašķidrināts metāns” būtu jāsaprot kā “LNG, sašķidrināta biogāze vai sintētisks sašķidrināts metāns, tostarp šo degvielu maisījumi”. Definētā termina “sašķidrināts metāns” izmantošana nemaina citos Savienības tiesību aktos definēto atsevišķo degvielu (LNG, sašķidrinātas biogāzes vai sintētiska sašķidrināta metāna) definīciju vai sastāvu.

| (45) | Krasta elektroenerģijas iekārtas – stacionāras vai pārvietojamas – var nodrošināt jūras transporta un iekšējo ūdensceļu navigācijai tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi, klimatu un veselību, jo īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti ostu tuvumā esošajās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar Regulu (ES) 2023/1805 jūras konteinerkuģu un jūras pasažieru kuģu operatoriem ir jāsamazina emisijas, kamēr kuģi ir pietauvoti piestātnē. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi piestātnē pietauvotiem kuģiem TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības. Tāpēc ir svarīgi noteikt skaidrus mērķrādītājus attiecībā uz krasta elektroenerģijas infrastruktūras ieviešanu TEN-T ostās. Tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgi ostu pārvaldības modeļi, tad, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt par to, kā vislabāk šo infrastruktūru ieviest savās ostās un dažādajos termināļos saskaņā ar to vajadzībām. Ir svarīgi, lai ostās un attiecīgā gadījumā starp termināļiem tiktu ieviesta infrastruktūra, kurā ieguldījumu maksimālā atdeve un izmantojuma rādītājs rada vislielākos ieguvumus videi siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazināšanas ziņā. |
| --- | --- |

(45)

Krasta elektroenerģijas iekārtas – stacionāras vai pārvietojamas – var nodrošināt jūras transporta un iekšējo ūdensceļu navigācijai tīru elektroapgādi un palīdzēt samazināt jūras kuģu un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu ietekmi uz vidi, klimatu un veselību, jo īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti ostu tuvumā esošajās pilsētu teritorijās. Saskaņā ar Regulu (ES) 2023/1805 jūras konteinerkuģu un jūras pasažieru kuģu operatoriem ir jāsamazina emisijas, kamēr kuģi ir pietauvoti piestātnē. Obligātajiem ieviešanas mērķrādītājiem būtu jānodrošina, ka nozare rod iespējas nodrošināt pietiekamu krasta elektroapgādi piestātnē pietauvotiem kuģiem TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās, lai izpildītu minētās prasības. Tāpēc ir svarīgi noteikt skaidrus mērķrādītājus attiecībā uz krasta elektroenerģijas infrastruktūras ieviešanu TEN-T ostās. Tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgi ostu pārvaldības modeļi, tad, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt par to, kā vislabāk šo infrastruktūru ieviest savās ostās un dažādajos termināļos saskaņā ar to vajadzībām. Ir svarīgi, lai ostās un attiecīgā gadījumā starp termināļiem tiktu ieviesta infrastruktūra, kurā ieguldījumu maksimālā atdeve un izmantojuma rādītājs rada vislielākos ieguvumus videi siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma samazināšanas ziņā.

| (46) | Lai plānotu, attīstītu un ieviestu krasta elektroapgādi jūras kuģiem, ir vajadzīga koordinēta pieeja piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanā. Tāpēc visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām gan kuģa pusē, gan ostas pusē, kā arī visiem citiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem būtu jākoordinē sava rīcība, lai nodrošinātu netraucētu ikdienas darbību. |
| --- | --- |

(46)

Lai plānotu, attīstītu un ieviestu krasta elektroapgādi jūras kuģiem, ir vajadzīga koordinēta pieeja piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanā. Tāpēc visām publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām gan kuģa pusē, gan ostas pusē, kā arī visiem citiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem būtu jākoordinē sava rīcība, lai nodrošinātu netraucētu ikdienas darbību.

| (47) | Ir svarīgi izvairīties no balasta aktīviem un nodrošināt, ka šodien veiktās publiskās un privātās investīcijas atbilst nākotnes prasībām un veicina pāreju uz klimatneitralitāti, kā izklāstīts Eiropas zaļajā kursā. Krasta elektroenerģijas piegāde jūras ostās ir jāskata kopā ar pašreizējo un turpmāko līdzvērtīgu alternatīvu tehnoloģiju – siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju un nulles piesārņojuma tehnoloģiju – ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz tādām tehnoloģijām, kas nodrošina emisiju un piesārņojuma samazinājumu gan piestātnēs, gan kuģošanas laikā. |
| --- | --- |

(47)

Ir svarīgi izvairīties no balasta aktīviem un nodrošināt, ka šodien veiktās publiskās un privātās investīcijas atbilst nākotnes prasībām un veicina pāreju uz klimatneitralitāti, kā izklāstīts Eiropas zaļajā kursā. Krasta elektroenerģijas piegāde jūras ostās ir jāskata kopā ar pašreizējo un turpmāko līdzvērtīgu alternatīvu tehnoloģiju – siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju un nulles piesārņojuma tehnoloģiju – ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz tādām tehnoloģijām, kas nodrošina emisiju un piesārņojuma samazinājumu gan piestātnēs, gan kuģošanas laikā.

| (48) | Jūras konteinerkuģiem un jūras pasažieru kuģiem, proti, tām kuģu kategorijām, kuras rada vislielāko emisiju daudzumu uz vienu piestātnē pietauvotu kuģi, krasta elektroapgāde būtu jānodrošina prioritārā kārtā. Lai ņemtu vērā dažādu piestātnē pietauvotu jūras pasažieru kuģu pieprasītās jaudas raksturlielumus, kā arī ostas darbības parametrus, ir jānošķir prasības jūras pasažieru kuģiem attiecībā uz Ro-Ro pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, no vienas puses, un citiem jūras pasažieru kuģiem, no otras puses. |
| --- | --- |

(48)

Jūras konteinerkuģiem un jūras pasažieru kuģiem, proti, tām kuģu kategorijām, kuras rada vislielāko emisiju daudzumu uz vienu piestātnē pietauvotu kuģi, krasta elektroapgāde būtu jānodrošina prioritārā kārtā. Lai ņemtu vērā dažādu piestātnē pietauvotu jūras pasažieru kuģu pieprasītās jaudas raksturlielumus, kā arī ostas darbības parametrus, ir jānošķir prasības jūras pasažieru kuģiem attiecībā uz Ro-Ro pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, no vienas puses, un citiem jūras pasažieru kuģiem, no otras puses.

| (49) | Obligātajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un jūras ostu satiksmes intensitāte. Lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas, uz jūras ostām ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās, kas pamatojas uz ikgadējo vidējo ostā piestājušu kuģu skaitu, nebūtu jāattiecina obligātie mērķrādītāji attiecīgajām kuģu kategorijām. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus. |
| --- | --- |

(49)

Obligātajos mērķrādītājos būtu jāņem vērā apkalpoto peldlīdzekļu veidi un jūras ostu satiksmes intensitāte. Lai izvairītos no nepietiekama noslogojuma jaudas uzstādīšanas, uz jūras ostām ar zemu satiksmes intensitāti dažās kuģu kategorijās, kas pamatojas uz ikgadējo vidējo ostā piestājušu kuģu skaitu, nebūtu jāattiecina obligātie mērķrādītāji attiecīgajām kuģu kategorijām. Tāpat obligātajiem mērķrādītājiem nevajadzētu būt vērstiem uz maksimālā pieprasījuma sasniegšanu, bet gan uz pietiekami lielu apjomu, kas ļauj izvairīties no nepietiekama noslogojuma jaudas un ņem vērā ostas darbības parametrus.

| (50) | Nosakot ostā piestājušo kuģu skaitu, nebūtu jāņem vērā īslaicīgi ostā piestājuši kuģi, tādi ostā piestājuši kuģi, kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, neplānota piestāšana ostā drošības vai dzīvību glābšanas jūrā nolūkos, piestāšana ostā izņēmuma apstākļos, kas prasa enerģijas ražošanu uz kuģa, vai piestāšana ostā ārkārtas situācijās, kuras rada tūlītēju apdraudējumu dzīvībai, kuģim vai videi, vai piestāšana ostā citu nepārvaramas varas apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(50)

Nosakot ostā piestājušo kuģu skaitu, nebūtu jāņem vērā īslaicīgi ostā piestājuši kuģi, tādi ostā piestājuši kuģi, kas izmanto bezemisiju tehnoloģijas, neplānota piestāšana ostā drošības vai dzīvību glābšanas jūrā nolūkos, piestāšana ostā izņēmuma apstākļos, kas prasa enerģijas ražošanu uz kuģa, vai piestāšana ostā ārkārtas situācijās, kuras rada tūlītēju apdraudējumu dzīvībai, kuģim vai videi, vai piestāšana ostā citu nepārvaramas varas apstākļu dēļ.

| (51) | Jūras transports ir svarīgs faktors attiecībā uz Savienības salu un tālāko reģionu, kā arī Seūtas un Meliljas kohēziju un ekonomisko attīstību. Elektroenerģijas ražošanas jauda šajās salās, reģionos un teritorijās ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā minētās salas, reģioni un teritorijas būtu jāatbrīvo no prasības nodrošināt krasta elektropadevi, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums attiecīgi ar kontinentālo daļu vai ar kaimiņvalstīm nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no nefosiliem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(51)

Jūras transports ir svarīgs faktors attiecībā uz Savienības salu un tālāko reģionu, kā arī Seūtas un Meliljas kohēziju un ekonomisko attīstību. Elektroenerģijas ražošanas jauda šajās salās, reģionos un teritorijās ne vienmēr var būt pietiekama, lai apmierinātu pieprasīto jaudu, kas vajadzīga krasta elektroapgādes nodrošināšanai. Šādā gadījumā minētās salas, reģioni un teritorijas būtu jāatbrīvo no prasības nodrošināt krasta elektropadevi, ja vien un līdz šāds elektrosavienojums attiecīgi ar kontinentālo daļu vai ar kaimiņvalstīm nav pabeigts vai arī ir pieejama pietiekama uz vietas saražota jauda no nefosiliem enerģijas avotiem.

| (52) | Līdz 2025. gadam TEN-T pamattīkla jūras ostās vajadzētu būt pieejamam pienācīgam skaitam sašķidrināta metāna uzpildes punktu. Minētā infrastruktūra būtu jāievieš, balstoties uz tirgus pieprasījumu. Sašķidrināta metāna uzpildes punkti ietver sašķidrināta metāna termināļus, cisternas, cisternu piekabes, cisternu kravas automobiļus, pārvietojamus konteinerus, bunkurētājus un liellaivas. |
| --- | --- |

(52)

Līdz 2025. gadam TEN-T pamattīkla jūras ostās vajadzētu būt pieejamam pienācīgam skaitam sašķidrināta metāna uzpildes punktu. Minētā infrastruktūra būtu jāievieš, balstoties uz tirgus pieprasījumu. Sašķidrināta metāna uzpildes punkti ietver sašķidrināta metāna termināļus, cisternas, cisternu piekabes, cisternu kravas automobiļus, pārvietojamus konteinerus, bunkurētājus un liellaivas.

| (53) | Iekārtas, kas nodrošina krasta elektroapgādi, būtu jāievieš arī TEN-T tīkla iekšējo ūdensceļu ostās. |
| --- | --- |

(53)

Iekārtas, kas nodrošina krasta elektroapgādi, būtu jāievieš arī TEN-T tīkla iekšējo ūdensceļu ostās.

| (54) | Attiecībā uz lidostās stāvošiem gaisa kuģiem dzinēja izmantošana būtu jāaizstāj ar ārējo elektroapgādi. Tam būtu jāsamazina piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas, jāuzlabo gaisa kvalitāte un jāsamazina gaisa kuģa ietekme uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem būtu jānodrošina ārējā elektroapgāde, kamēr gaisa kuģi ir novietoti gaisa kuģu kontaktstāvvietās vai gaisa kuģu attālinātās stāvvietās TEN-T tīkla lidostās. Gaisa kuģu ārējā elektroapgāde gan gaisa kuģu kontaktstāvvietās, gan gaisa kuģu attālinātās stāvvietās būtu jānodrošina ar fiksētiem vai pārvietojamiem zemes strāvas avotiem. Lai gan gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi visās gaisa kuģu kontaktstāvvietās un gaisa kuģu attālinātās stāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, katra stāvvieta nav jāaprīko ar stacionāru vai pārvietojamu zemes elektroiekārtu, jo viens stacionārs vai mobils zemes strāvas avots var apkalpot vairākas stāvvietas un tikt izvietots, lai nodrošinātu darbības vajadzības. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz lidostās stāvošiem gaisa kuģiem dzinēja izmantošana būtu jāaizstāj ar ārējo elektroapgādi. Tam būtu jāsamazina piesārņojošo vielu un trokšņa emisijas, jāuzlabo gaisa kvalitāte un jāsamazina gaisa kuģa ietekme uz klimata pārmaiņām. Tāpēc visiem komerciālajos pārvadājumos iesaistītajiem gaisa kuģiem būtu jānodrošina ārējā elektroapgāde, kamēr gaisa kuģi ir novietoti gaisa kuģu kontaktstāvvietās vai gaisa kuģu attālinātās stāvvietās TEN-T tīkla lidostās. Gaisa kuģu ārējā elektroapgāde gan gaisa kuģu kontaktstāvvietās, gan gaisa kuģu attālinātās stāvvietās būtu jānodrošina ar fiksētiem vai pārvietojamiem zemes strāvas avotiem. Lai gan gaisa kuģiem vajadzētu būt iespējai izmantot ārējo elektroapgādi visās gaisa kuģu kontaktstāvvietās un gaisa kuģu attālinātās stāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, katra stāvvieta nav jāaprīko ar stacionāru vai pārvietojamu zemes elektroiekārtu, jo viens stacionārs vai mobils zemes strāvas avots var apkalpot vairākas stāvvietas un tikt izvietots, lai nodrošinātu darbības vajadzības.

| (55) | Nodrošinot, ka stacionētiem gaisa kuģiem lidostās tiek nodrošināta piekļuve elektroapgādei, dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jāveicina lidostas vadības dienesta sadarbība ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, kā arī, ja tas ir būtiski, ar pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem. Dalībvalstīm tas jo īpaši būtu jādara ar Lidostas lietotāju komitejas starpniecību, kas izveidota saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/67/EK (16). |
| --- | --- |

(55)

Nodrošinot, ka stacionētiem gaisa kuģiem lidostās tiek nodrošināta piekļuve elektroapgādei, dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jāveicina lidostas vadības dienesta sadarbība ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, kā arī, ja tas ir būtiski, ar pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem. Dalībvalstīm tas jo īpaši būtu jādara ar Lidostas lietotāju komitejas starpniecību, kas izveidota saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/67/EK (16).

| (56) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbrīvot TEN-T tīkla lidostas, kurās pēdējo trīs gadu laikā ir veikts mazāk nekā 10 000 komerciālo lidojumu gadā, no elektroapgādes pienākuma stacionētiem gaisa kuģiem visās attālinātās stāvvietās. Ņemot vērā attiecīgo lidojumu skaitu, investīciju un uzturēšanas izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu gaisa kuģu attālinātas stāvvietas ar elektroenerģiju minētajās TEN-T tīkla lidostās, varētu nebūt samērīgas ar ieguvumiem vides jomā, jo īpaši salīdzinājumā ar efektīvākām investīcijām lidostu CO2 emisiju novēršanā. |
| --- | --- |

(56)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbrīvot TEN-T tīkla lidostas, kurās pēdējo trīs gadu laikā ir veikts mazāk nekā 10 000 komerciālo lidojumu gadā, no elektroapgādes pienākuma stacionētiem gaisa kuģiem visās attālinātās stāvvietās. Ņemot vērā attiecīgo lidojumu skaitu, investīciju un uzturēšanas izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu gaisa kuģu attālinātas stāvvietas ar elektroenerģiju minētajās TEN-T tīkla lidostās, varētu nebūt samērīgas ar ieguvumiem vides jomā, jo īpaši salīdzinājumā ar efektīvākām investīcijām lidostu CO2 emisiju novēršanā.

| (57) | Saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to mērķi un plāni nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valstu politikas regulējumu novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres un Savienības klimata mērķus, visiem transporta veidiem būs nepieciešamas alternatīvas fosilajai degvielai. Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos. Pārskatītie valstu politikas regulējumi varētu attiekties arī uz transporta veidiem, kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji. Dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo par panākto progresu minēto pārskatīto valsts politikas regulējumu īstenošanā. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES dalībvalstis ir izveidojušas valstu politikas regulējumus, kuros ir izklāstīti to mērķi un plāni nodrošināt minēto mērķu sasniegšanu. Gan valstu politikas regulējumu novērtējumā, gan Direktīvas 2014/94/ES izvērtējumā ir uzsvērta vajadzība pēc vērienīgākām iecerēm un labāk saskaņotas pieejas dalībvalstīs, ņemot vērā alternatīvas degvielas transportlīdzekļu, arī elektrotransportlīdzekļu, gaidāmo skaita pieaugumu. Turklāt, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa ieceres un Savienības klimata mērķus, visiem transporta veidiem būs nepieciešamas alternatīvas fosilajai degvielai. Spēkā esošie valstu politikas regulējumi būtu jāpārskata, lai skaidri aprakstītu, kā dalībvalstis apmierinās daudz lielāko vajadzību pēc publiski pieejamas uzlādes un uzpildes infrastruktūras, kā pausts obligātajos mērķrādītājos. Pārskatītie valstu politikas regulējumi varētu attiekties arī uz transporta veidiem, kuriem nav noteikti obligāti ieviešanas mērķrādītāji. Dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo par panākto progresu minēto pārskatīto valsts politikas regulējumu īstenošanā.

| (58) | Turklāt dalībvalstīm būtu regulāri jānovērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā būtu jānosaka atbilstīgi pasākumi, kas jāīsteno, lai nodrošinātu infrastruktūras plānošanas saskaņotību ar attiecīgo tīkla plānošanu nolūkā izpildīt šajā regulā noteiktās prasības. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/943 (17) un Direktīvu (ES) 2019/944, dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka elektrotīkls atbilst šajā regulā paredzētajās uzlādes infrastruktūras jaudas pieprasījumam. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāmodernizē un jāuztur elektrotīkls tā, lai tas spētu apmierināt transporta nozares pašreizējo un turpmāko pieprasījumu pēc elektroenerģijas. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt dalībvalstīm būtu regulāri jānovērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā būtu jānosaka atbilstīgi pasākumi, kas jāīsteno, lai nodrošinātu infrastruktūras plānošanas saskaņotību ar attiecīgo tīkla plānošanu nolūkā izpildīt šajā regulā noteiktās prasības. Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/943 (17) un Direktīvu (ES) 2019/944, dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka elektrotīkls atbilst šajā regulā paredzētajās uzlādes infrastruktūras jaudas pieprasījumam. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāmodernizē un jāuztur elektrotīkls tā, lai tas spētu apmierināt transporta nozares pašreizējo un turpmāko pieprasījumu pēc elektroenerģijas.

| (59) | Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu jāietver atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, tostarp vajadzīgās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības, kas tiks veiktas to novēršanai, lai laiks starp infrastruktūras ieviešanu un izmantošanu būtu samērīgs un lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu. Pārskatot valstu politikas regulējumus, ir svarīgi ievērot vispārējos principus par tehnoloģisko neitralitāti un energoefektivitāti pirmajā vietā. Dalībvalstīm būtu jāuzskaita visi pieņemtie vai plānotie pasākumi. |
| --- | --- |

(59)

Ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm un attiecīgās nozares pārstāvjiem, vienlaikus ņemot vērā mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības, pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu jāietver atbalsta pasākumi alternatīvo degvielu tirgus attīstībai, tostarp vajadzīgās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai. Turklāt pārskatītajos valstu politikas regulējumos būtu jāapraksta vispārējais valsts regulējums šādas infrastruktūras plānošanai, atļauju piešķiršanai un iepirkumam, arī apzinātie šķēršļi un darbības, kas tiks veiktas to novēršanai, lai laiks starp infrastruktūras ieviešanu un izmantošanu būtu samērīgs un lai varētu panākt ātrāku infrastruktūras izvēršanu. Pārskatot valstu politikas regulējumus, ir svarīgi ievērot vispārējos principus par tehnoloģisko neitralitāti un energoefektivitāti pirmajā vietā. Dalībvalstīm būtu jāuzskaita visi pieņemtie vai plānotie pasākumi.

| (60) | Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. Katrai dalībvalstij arī vajadzētu būt iespējai iecelt valsts koordinatoru alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā, kura uzdevums būtu pārraudzīt valsts politikas regulējuma koordināciju un īstenošanu valsts mērogā. |
| --- | --- |

(60)

Komisijai būtu jāatvieglo dalībvalstu pārskatīto valstu politikas regulējumu izstrāde un īstenošana, veicot informācijas un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. Katrai dalībvalstij arī vajadzētu būt iespējai iecelt valsts koordinatoru alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā, kura uzdevums būtu pārraudzīt valsts politikas regulējuma koordināciju un īstenošanu valsts mērogā.

| (61) | Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāsniedz pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajām iniciatīvām detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā, iekšējo ūdensceļu navigācijā, kā arī dzelzceļa transportā dzelzceļa posmos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāsniedz pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajām iniciatīvām iekšējo ūdensceļu navigācijā dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas varētu izstrādāt arī TEN-T tīkla ostām un TEN-T tīkla lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām un ņemot vērā datus par valstu tirgu un satiksmes īpatsvaru, kā arī tirgus prognozes, Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai minētajām nozarēm noteiktu papildu obligātos mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(61)

Lai veicinātu alternatīvo degvielu izmantošanu un attīstītu attiecīgo infrastruktūru, valstu politikas regulējumos būtu jāsniedz pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajām iniciatīvām detalizētas stratēģijas alternatīvo degvielu veicināšanai grūti dekarbonizējamās nozarēs, piemēram, aviācijā, jūras transportā, iekšējo ūdensceļu navigācijā, kā arī dzelzceļa transportā dzelzceļa posmos, kurus nevar elektrificēt. Konkrēti, dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāsniedz pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajām iniciatīvām iekšējo ūdensceļu navigācijā dekarbonizācijai visā TEN-T tīklā. Ilgtermiņa dekarbonizācijas stratēģijas varētu izstrādāt arī TEN-T tīkla ostām un TEN-T tīkla lidostām, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras ieviešanai attiecībā uz mazemisiju un bezemisiju peldlīdzekļiem un gaisa kuģiem, kā arī dzelzceļa līnijām, kas netiks elektrificētas. Pamatojoties uz minētajām stratēģijām un ņemot vērā datus par valstu tirgu un satiksmes īpatsvaru, kā arī tirgus prognozes, Komisijai būtu jāpārskata šī regula, lai minētajām nozarēm noteiktu papildu obligātos mērķrādītājus.

| (62) | Alternatīvo degvielu tehnoloģiju izstrāde ir svarīga arī dzelzceļiem, kur kāda dzelzceļa posma tieša elektrifikācija varētu nebūt iespējama tādu iemeslu dēļ kā pakalpojuma nepietiekama rentabilitāte. Ir pieejamas dažādas tehnoloģijas, ar kurām dzelzceļa nozare var nomainīt dīzeļvilcienus, tostarp tieša elektrifikācija, ar bateriju darbināmi vilcieni un ūdeņraža izmantošana. Lai minētās tehnoloģijas varētu attīstīt, dalībvalstīs būtu jāievieš piemērota uzlādes un uzpildes infrastruktūra. |
| --- | --- |

(62)

Alternatīvo degvielu tehnoloģiju izstrāde ir svarīga arī dzelzceļiem, kur kāda dzelzceļa posma tieša elektrifikācija varētu nebūt iespējama tādu iemeslu dēļ kā pakalpojuma nepietiekama rentabilitāte. Ir pieejamas dažādas tehnoloģijas, ar kurām dzelzceļa nozare var nomainīt dīzeļvilcienus, tostarp tieša elektrifikācija, ar bateriju darbināmi vilcieni un ūdeņraža izmantošana. Lai minētās tehnoloģijas varētu attīstīt, dalībvalstīs būtu jāievieš piemērota uzlādes un uzpildes infrastruktūra.

| (63) | Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas galvenā loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā, būtu jāizmanto plašs regulatīvo un neregulatīvo stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus. |
| --- | --- |

(63)

Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar privātā sektora dalībniekiem, kuriem būtu jāuzņemas galvenā loma alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības atbalstīšanā, būtu jāizmanto plašs regulatīvo un neregulatīvo stimulu un pasākumu klāsts, lai sasniegtu obligātos mērķus un īstenotu valstu politikas regulējumus.

| (64) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (18) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šajā regulā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu minētos obligātos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos kā būtisks elements būtu jāiekļauj nepieciešamās autobusu uzlādes un uzpildes infrastruktūras mērķorientēta veicināšana un attīstīšana. Ir arī svarīgi, lai dalībvalstis izveido un uztur piemērotus instrumentus, kas veicina autobusu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī uzņēmumu autoparkiem, īpaši attiecībā uz tīriem un bezemisiju autobusiem vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/33/EK (18) valsts publiskā iepirkuma minimālās daļas ir jārezervē tīriem un bezemisiju autobusiem, turklāt tīrajiem autobusiem jāizmanto alternatīvās degvielas, kas definētas šajā regulā. Tā kā arvien vairāk sabiedriskā transporta iestāžu un operatoru pāriet uz tīriem un bezemisiju autobusiem, lai sasniegtu minētos obligātos mērķrādītājus, dalībvalstīm savos valstu politikas regulējumos kā būtisks elements būtu jāiekļauj nepieciešamās autobusu uzlādes un uzpildes infrastruktūras mērķorientēta veicināšana un attīstīšana. Ir arī svarīgi, lai dalībvalstis izveido un uztur piemērotus instrumentus, kas veicina autobusu uzlādes un uzpildes infrastruktūras ieviešanu arī uzņēmumu autoparkiem, īpaši attiecībā uz tīriem un bezemisiju autobusiem vietējā līmenī.

| (65) | Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien lielāko mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija patērētājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā motorizēto transportlīdzekļu degvielu veidu arvien lielāko daudzveidību un iedzīvotāju arvien lielāko mobilitāti pa autoceļiem visā Savienībā, ir jāsniedz skaidra un viegli saprotama informācija patērētājiem par degvielu pieejamību uzpildes stacijās un par viņu transportlīdzekļu saderību ar dažādām degvielām vai uzlādes punktiem Savienības tirgū.

| (66) | Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai patērētāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”. Būtu skaidri jānorāda patērētājiem, ka šādi salīdzinājumi attiecas uz vidējām degvielas cenām dalībvalstī, kuras varētu atšķirties no faktiskajām cenām attiecīgajā uzpildes stacijā. Turklāt Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/94/EK (19), lai nodrošinātu, ka patērētājiem sniegtajā informācijā par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām attiecībā uz jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību, kas paredzēta minētajā direktīvā, tiek ņemtas vērā un atspoguļotas norises saistībā ar pāreju uz alternatīvām degvielām. |
| --- | --- |

(66)

Vienkārša un viegli salīdzināma informācija par dažādu degvielu cenām varētu būt svarīga, lai patērētāji labāk varētu izvērtēt tirgū pieejamo atsevišķo degvielu relatīvās izmaksas. Tāpēc informācijas nolūkā visās attiecīgajās uzpildes stacijās būtu jāparāda konkrētu alternatīvo degvielu un tradicionālo degvielu vienības cenu salīdzinājums, kas izteikts kā “degvielas cena par 100 km”. Būtu skaidri jānorāda patērētājiem, ka šādi salīdzinājumi attiecas uz vidējām degvielas cenām dalībvalstī, kuras varētu atšķirties no faktiskajām cenām attiecīgajā uzpildes stacijā. Turklāt Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/94/EK (19), lai nodrošinātu, ka patērētājiem sniegtajā informācijā par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām attiecībā uz jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību, kas paredzēta minētajā direktīvā, tiek ņemtas vērā un atspoguļotas norises saistībā ar pāreju uz alternatīvām degvielām.

| (67) | Ir jāsniedz pietiekama informācija patērētājiem par šīs regulas aptverto alternatīvo degvielu publiski pieejamo uzlādes un uzpildes punktu ģeogrāfisko atrašanās vietu, raksturojumu un piedāvātajiem pakalpojumiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai īpašnieki dara pieejamus attiecīgos statiskos datus un dinamiskos datus. Būtu jānosaka prasības par datu veidiem saistībā ar attiecīgo uzlādes un uzpildes datu pieejamību un piekļūstamību, pamatojoties uz 2022. gadā pabeigtā programmas atbalsta pasākuma “Datu vākšana par alternatīvo degvielu uzlādes/uzpildes punktiem un uz e-mobilitātes aktoriem attiecināmie unikālie identifikācijas kodi” (IDACS) rezultātiem. |
| --- | --- |

(67)

Ir jāsniedz pietiekama informācija patērētājiem par šīs regulas aptverto alternatīvo degvielu publiski pieejamo uzlādes un uzpildes punktu ģeogrāfisko atrašanās vietu, raksturojumu un piedāvātajiem pakalpojumiem. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatori vai īpašnieki dara pieejamus attiecīgos statiskos datus un dinamiskos datus. Būtu jānosaka prasības par datu veidiem saistībā ar attiecīgo uzlādes un uzpildes datu pieejamību un piekļūstamību, pamatojoties uz 2022. gadā pabeigtā programmas atbalsta pasākuma “Datu vākšana par alternatīvo degvielu uzlādes/uzpildes punktiem un uz e-mobilitātes aktoriem attiecināmie unikālie identifikācijas kodi” (IDACS) rezultātiem.

| (68) | Šī regula attiecas uz datu veidiem, kas ir nepieciešami konkurētspējīga un atvērta tirgus darbībai un ir būtiski, lai galalietotāji varētu pieņemt apzinātus lēmumus par uzlādes un uzpildes sesijām, tostarp izmantojot augstas kvalitātes informācijas pakalpojumus, ko izstrādājuši attiecīgie tirgus dalībnieki. Šajā regulā noteiktās datu veidu prasības būtu jāpiemēro tikai tiem datiem, kas ir pieejami digitālā mašīnlasāmā formātā. |
| --- | --- |

(68)

Šī regula attiecas uz datu veidiem, kas ir nepieciešami konkurētspējīga un atvērta tirgus darbībai un ir būtiski, lai galalietotāji varētu pieņemt apzinātus lēmumus par uzlādes un uzpildes sesijām, tostarp izmantojot augstas kvalitātes informācijas pakalpojumus, ko izstrādājuši attiecīgie tirgus dalībnieki. Šajā regulā noteiktās datu veidu prasības būtu jāpiemēro tikai tiem datiem, kas ir pieejami digitālā mašīnlasāmā formātā.

| (69) | Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formāts, biežums un kvalitāte, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, nosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras vispārējo kvalitāti. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm dati par alternatīvo degvielu infrastruktūru būtu jādara pieejami kā atvērtie dati, izmantojot savu valsts piekļuves punktu saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/670 (20) un ievērojot papildu specifikācijas, kas papildina minētajā deleģētajā regulā noteiktās specifikācijas. Vajadzētu būt arī iespējai šādus datus sniegt vienotam Eiropas piekļuves punktam, kas būtu jāizveido Komisijai un kam būtu jādarbojas kā vienotai Savienības datu vārtejai attiecībā uz datiem, kurus operatori darījuši pieejamus valstu piekļuves punktos. Vienotajam Eiropas piekļuves punktam pēc iespējas būtu jābalstās uz esošajām Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijas (EAFO) struktūrām un funkcijām saistībā ar TENtec informācijas sistēmu vai, piemēram, vajadzētu būt pieejamam īpašā tīmekļa portālā. Vienotajam Eiropas piekļuves punktam būtu jāļauj datu lietotājiem viegli piekļūt datiem, salīdzināt cenu informāciju un iegūt informāciju par alternatīvo degvielu infrastruktūras raksturlielumiem, piemēram, piekļūstamību, pieejamību vai jaudu. |
| --- | --- |

(69)

Datiem vajadzētu būt svarīgai nozīmei uzlādes un uzpildes infrastruktūras pienācīgā darbībā. Formāts, biežums un kvalitāte, kādā šie dati būtu jādara pieejami un piekļūstami, nosaka lietotāju vajadzībām atbilstošas alternatīvo degvielu infrastruktūras vispārējo kvalitāti. Turklāt šiem datiem vajadzētu būt saskaņotā veidā pieejamiem visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm dati par alternatīvo degvielu infrastruktūru būtu jādara pieejami kā atvērtie dati, izmantojot savu valsts piekļuves punktu saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/670 (20) un ievērojot papildu specifikācijas, kas papildina minētajā deleģētajā regulā noteiktās specifikācijas. Vajadzētu būt arī iespējai šādus datus sniegt vienotam Eiropas piekļuves punktam, kas būtu jāizveido Komisijai un kam būtu jādarbojas kā vienotai Savienības datu vārtejai attiecībā uz datiem, kurus operatori darījuši pieejamus valstu piekļuves punktos. Vienotajam Eiropas piekļuves punktam pēc iespējas būtu jābalstās uz esošajām Eiropas Alternatīvo degvielu observatorijas (EAFO) struktūrām un funkcijām saistībā ar TENtec informācijas sistēmu vai, piemēram, vajadzētu būt pieejamam īpašā tīmekļa portālā. Vienotajam Eiropas piekļuves punktam būtu jāļauj datu lietotājiem viegli piekļūt datiem, salīdzināt cenu informāciju un iegūt informāciju par alternatīvo degvielu infrastruktūras raksturlielumiem, piemēram, piekļūstamību, pieejamību vai jaudu.

| (70) | Lai galalietotājiem nodrošinātu vislabāko pakalpojuma kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka visi elektromobilitātes nozares dalībnieki var viegli mijiedarboties, izmantojot digitālos līdzekļus. Lai šāda mijiedarbība notiktu, ir vajadzīgi vērtības ķēdes dalībnieku unikālie identifikatori. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizveido identifikācijas reģistrācijas organizācija (IDRO), kas izsniedz un pārvalda unikālos identifikācijas (ID) kodus, lai identificētu vismaz uzlādes punktu operatorus un mobilitātes pakalpojumu sniedzējus. Katrai IDRO būtu jāvāc informācija par e-mobilitātes ID kodiem, ko attiecīgajā dalībvalstī jau izmanto, vajadzības gadījumā jāizdod uzlādes punktu operatoriem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem jauni e-mobilitātes ID kodi atbilstoši Savienības mērogā kopīgi saskaņotai loģikai, kādā noformē e-mobilitātes ID kodus un jānodrošina iespēja apmainīties ar minētajiem e-mobilitātes kodiem un pārliecināties par to unikalitāti nākotnē iespējamā kopīgā identifikācijas reģistrācijas repozitorijā (IDRR). Komisijai būtu jāizdod tehniski norādījumi par šādu organizāciju izveidi, pamatojoties uz IDACS rezultātiem. |
| --- | --- |

(70)

Lai galalietotājiem nodrošinātu vislabāko pakalpojuma kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka visi elektromobilitātes nozares dalībnieki var viegli mijiedarboties, izmantojot digitālos līdzekļus. Lai šāda mijiedarbība notiktu, ir vajadzīgi vērtības ķēdes dalībnieku unikālie identifikatori. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizveido identifikācijas reģistrācijas organizācija (IDRO), kas izsniedz un pārvalda unikālos identifikācijas (ID) kodus, lai identificētu vismaz uzlādes punktu operatorus un mobilitātes pakalpojumu sniedzējus. Katrai IDRO būtu jāvāc informācija par e-mobilitātes ID kodiem, ko attiecīgajā dalībvalstī jau izmanto, vajadzības gadījumā jāizdod uzlādes punktu operatoriem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem jauni e-mobilitātes ID kodi atbilstoši Savienības mērogā kopīgi saskaņotai loģikai, kādā noformē e-mobilitātes ID kodus un jānodrošina iespēja apmainīties ar minētajiem e-mobilitātes kodiem un pārliecināties par to unikalitāti nākotnē iespējamā kopīgā identifikācijas reģistrācijas repozitorijā (IDRR). Komisijai būtu jāizdod tehniski norādījumi par šādu organizāciju izveidi, pamatojoties uz IDACS rezultātiem.

| (71) | Tehniskās specifikācijas uzlādes un uzpildes punktu sadarbspējas nodrošināšanai būtu jānosaka Eiropas vai starptautiskos standartos. Eiropas standartizācijas organizācijām Eiropas standarti būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (21) 10. pantu. Ir svarīgi, lai minētie standarti pamatotos uz esošajiem starptautiskajiem standartiem vai – attiecīgā gadījumā – notiekošu starptautisku standartizācijas darbu. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai Eiropas standartizācijas procedūras attiecībā uz uzlādes un uzpildes infrastruktūru noritētu ātri un laicīgi, ņemot vērā grafiku, kāds vajadzīgs saskaņā ar šo regulu prasītās infrastruktūras plānošanai, iepirkuma īstenošanai un izbūvei. Ir svarīgi arī sākt vai paātrināt standartizācijas procedūras attiecībā uz Savienības mērogā saskaņotu uzlādes infrastruktūru stacionārai un dinamiskai uzlādei. |
| --- | --- |

(71)

Tehniskās specifikācijas uzlādes un uzpildes punktu sadarbspējas nodrošināšanai būtu jānosaka Eiropas vai starptautiskos standartos. Eiropas standartizācijas organizācijām Eiropas standarti būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (21) 10. pantu. Ir svarīgi, lai minētie standarti pamatotos uz esošajiem starptautiskajiem standartiem vai – attiecīgā gadījumā – notiekošu starptautisku standartizācijas darbu. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai Eiropas standartizācijas procedūras attiecībā uz uzlādes un uzpildes infrastruktūru noritētu ātri un laicīgi, ņemot vērā grafiku, kāds vajadzīgs saskaņā ar šo regulu prasītās infrastruktūras plānošanai, iepirkuma īstenošanai un izbūvei. Ir svarīgi arī sākt vai paātrināt standartizācijas procedūras attiecībā uz Savienības mērogā saskaņotu uzlādes infrastruktūru stacionārai un dinamiskai uzlādei.

| (72) | Lai atvieglotu un nostiprinātu alternatīvo degvielu ienākšanu tirgū, jūras transporta un iekšējo ūdensceļu navigācijas jomā ir vajadzīgi jauni standarti attiecībā uz elektroapgādi un ūdeņraža, metanola un amonjaka bunkurēšanu, kā arī standarti attiecībā uz informācijas apmaiņu starp peldlīdzekļiem un infrastruktūru. |
| --- | --- |

(72)

Lai atvieglotu un nostiprinātu alternatīvo degvielu ienākšanu tirgū, jūras transporta un iekšējo ūdensceļu navigācijas jomā ir vajadzīgi jauni standarti attiecībā uz elektroapgādi un ūdeņraža, metanola un amonjaka bunkurēšanu, kā arī standarti attiecībā uz informācijas apmaiņu starp peldlīdzekļiem un infrastruktūru.

| (73) | Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) izstrādā vienotus un starptautiski atzītus drošības un vides standartus jūras transportam. Ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu, būtu jāizvairās no nonākšanas pretrunā starptautiskiem standartiem. Tāpēc Savienībai būtu jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtās tehniskās specifikācijas attiecībā uz jūras transportu atbilstu IMO pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(73)

Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) izstrādā vienotus un starptautiski atzītus drošības un vides standartus jūras transportam. Ņemot vērā jūras transporta globālo raksturu, būtu jāizvairās no nonākšanas pretrunā starptautiskiem standartiem. Tāpēc Savienībai būtu jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtās tehniskās specifikācijas attiecībā uz jūras transportu atbilstu IMO pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem.

| (74) | Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(74)

Piemērojot šo regulu, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Ilgtspējīga transporta forumu (STF) un Eiropas Ilgtspējīgas kuģniecības forumu (ESSF). Šāda apspriešanās ar ekspertiem ir īpaši svarīga, ja Komisija saskaņā ar šo regulu plāno pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus.

| (75) | Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopēju tehnisko specifikāciju trūkums traucē izveidot alternatīvo degvielu infrastruktūras vienoto tirgu. Tāpēc ir jānosaka tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas ir vajadzīgas, bet vēl nepastāv. Šajās tehniskajās specifikācijās jo īpaši būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu, vienlaikus nodrošinot visaugstākā līmeņa kiberdrošības aizsardzību un galalietotāja persondatu aizsardzību. Ir arī jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un transportlīdzekļa–tīkla sakaru nozares dažādo dalībnieku lomas. Turklāt jāņem vērā tehnoloģiju attīstība, piemēram, elektroceļu sistēmas, jo īpaši dinamiskā elektroapgāde pa gaisvadu, izmantojot pantogrāfu, dinamiskā zemes līmeņa energoapgāde, izmantojot strāvvadošas sliedes, un induktīvā energoapgāde, izmantojot ceļā iebūvētas spoles. Attiecībā uz datu sniegšanu nepieciešams, lai datiem par publiski pieejamu uzlādi tiktu pievienoti arī citi datu veidi, piemēram, dati par tādu iekārtu esamību, kuras galalietotājiem piedāvā saistītos pakalpojumus, dati par pieņemtajām maksājumu metodēm, dati par infrastruktūrā pieejamajām valodām un dati par viedas un divvirzienu uzlādes pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(75)

Alternatīvo degvielu infrastruktūra ir joma, kas strauji attīstās. Kopēju tehnisko specifikāciju trūkums traucē izveidot alternatīvo degvielu infrastruktūras vienoto tirgu. Tāpēc ir jānosaka tehniskās specifikācijas jomās, kurās kopējās tehniskās specifikācijas ir vajadzīgas, bet vēl nepastāv. Šajās tehniskajās specifikācijās jo īpaši būtu jāietver sakari starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu, sakari starp uzlādes punktu un uzlādes programmatūras vadības sistēmu (aizmugursistēmu), sakari saistībā ar elektrotransportlīdzekļa viesabonēšanu un sakari ar elektrotīklu, vienlaikus nodrošinot visaugstākā līmeņa kiberdrošības aizsardzību un galalietotāja persondatu aizsardzību. Ir arī jānosaka piemērota pārvaldības sistēma un transportlīdzekļa–tīkla sakaru nozares dažādo dalībnieku lomas. Turklāt jāņem vērā tehnoloģiju attīstība, piemēram, elektroceļu sistēmas, jo īpaši dinamiskā elektroapgāde pa gaisvadu, izmantojot pantogrāfu, dinamiskā zemes līmeņa energoapgāde, izmantojot strāvvadošas sliedes, un induktīvā energoapgāde, izmantojot ceļā iebūvētas spoles. Attiecībā uz datu sniegšanu nepieciešams, lai datiem par publiski pieejamu uzlādi tiktu pievienoti arī citi datu veidi, piemēram, dati par tādu iekārtu esamību, kuras galalietotājiem piedāvā saistītos pakalpojumus, dati par pieņemtajām maksājumu metodēm, dati par infrastruktūrā pieejamajām valodām un dati par viedas un divvirzienu uzlādes pakalpojumu sniegšanu.

| (76) | Lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu tehniskās specifikācijas, un grozītu, pievienojot papildu datu veidus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz kopējām tehniskajām prasībām kopīgai lietojumprogrammu saskarnei ar mērķi nodrošināt automatizētu un vienotu datu apmaiņu starp publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem un datu lietotājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (22). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(76)

Lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu tehniskās specifikācijas, un grozītu, pievienojot papildu datu veidus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz kopējām tehniskajām prasībām kopīgai lietojumprogrammu saskarnei ar mērķi nodrošināt automatizētu un vienotu datu apmaiņu starp publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem un datu lietotājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (22). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (77) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz marķēšanas noteikumu izstrādi, tādu datu formātu, biežumu un kvalitāti, kas attiecas uz publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes punktiem un kas saskaņā ar šo regulu ir jādara pieejami un piekļūstami, un attiecībā uz procedūru, kas padara iespējamu minēto pieejamību un piekļūstamību. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(77)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz marķēšanas noteikumu izstrādi, tādu datu formātu, biežumu un kvalitāti, kas attiecas uz publiski pieejamiem uzlādes un uzpildes punktiem un kas saskaņā ar šo regulu ir jādara pieejami un piekļūstami, un attiecībā uz procedūru, kas padara iespējamu minēto pieejamību un piekļūstamību. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (23).

| (78) | Alternatīvo degvielu un jo īpaši bezemisiju degvielu tirgus joprojām ir attīstības sākumposmā, un tehnoloģijas strauji attīstās. Šī attīstība varētu ietekmēt pieprasījumu pēc alternatīvajām degvielām un līdz ar to arī pēc visu transporta veidu alternatīvo degvielu infrastruktūras. Tāpēc Komisijai līdz 2024. gada 31. decembrim būtu jāiesniedz tehnoloģiju un tirgus gatavības ziņojums par lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Minētajā ziņojumā būtu jāņem vērā pirmās norādes par tirgus preferencēm un jāapsver tehnoloģiju attīstība un tehnisko specifikāciju izstrāde. Līdz 2026. gada 31. decembrim un turpmāk reizi piecos gados Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana. |
| --- | --- |

(78)

Alternatīvo degvielu un jo īpaši bezemisiju degvielu tirgus joprojām ir attīstības sākumposmā, un tehnoloģijas strauji attīstās. Šī attīstība varētu ietekmēt pieprasījumu pēc alternatīvajām degvielām un līdz ar to arī pēc visu transporta veidu alternatīvo degvielu infrastruktūras. Tāpēc Komisijai līdz 2024. gada 31. decembrim būtu jāiesniedz tehnoloģiju un tirgus gatavības ziņojums par lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Minētajā ziņojumā būtu jāņem vērā pirmās norādes par tirgus preferencēm un jāapsver tehnoloģiju attīstība un tehnisko specifikāciju izstrāde. Līdz 2026. gada 31. decembrim un turpmāk reizi piecos gados Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana.

| (79) | Ņemot vērā to, ka šī regula radīs papildu korekcijas un administratīvās izmaksas, būtu rūpīgi jāpārskata vispārējais regulatīvais slogs nozarēm, uz kurām attiecas šī regula. Šajā kontekstā Komisijai šīs regulas darbības izvērtējuma ziņojumā būtu jānovērtē, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi attiecīgo nozaru konkurētspēju. Minētajai pārskatīšanā būtu jāpievēršas arī šīs regulas mijiedarbībai ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iespējamām darbībām un pasākumiem, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā to, ka šī regula radīs papildu korekcijas un administratīvās izmaksas, būtu rūpīgi jāpārskata vispārējais regulatīvais slogs nozarēm, uz kurām attiecas šī regula. Šajā kontekstā Komisijai šīs regulas darbības izvērtējuma ziņojumā būtu jānovērtē, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi attiecīgo nozaru konkurētspēju. Minētajai pārskatīšanā būtu jāpievēršas arī šīs regulas mijiedarbībai ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iespējamām darbībām un pasākumiem, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu attiecīgajās nozarēs.

| (80) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu Savienībā, jo īpaši autotransporta līdzekļiem, vilcieniem, peldlīdzekļiem un stacionētiem gaisa kuģiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, tā kā ir jānodrošina alternatīvas degvielas transportlīdzekļu mobilitāte visā Savienībā, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu Savienībā, jo īpaši autotransporta līdzekļiem, vilcieniem, peldlīdzekļiem un stacionētiem gaisa kuģiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, tā kā ir jānodrošina alternatīvas degvielas transportlīdzekļu mobilitāte visā Savienībā, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (81) | Tādēļ Direktīva 2014/94/ES būtu jāatceļ. Komisijas Deleģētajās regulās (ES) 2019/1745 (24) un (ES) 2021/1444 (25) ir noteiktas nedatētas tehniskās specifikācijas konkrētiem alternatīvo degvielu infrastruktūras veidiem, un minētās specifikācijas tagad ir datētas un uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Tādējādi minētās deleģētās regulas arī būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(81)

Tādēļ Direktīva 2014/94/ES būtu jāatceļ. Komisijas Deleģētajās regulās (ES) 2019/1745 (24) un (ES) 2021/1444 (25) ir noteiktas nedatētas tehniskās specifikācijas konkrētiem alternatīvo degvielu infrastruktūras veidiem, un minētās specifikācijas tagad ir datētas un uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Tādējādi minētās deleģētās regulas arī būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji, kas jāizpilda, ieviešot autotransporta līdzekļiem, vilcieniem, peldlīdzekļiem un stacionētiem gaisa kuģiem paredzētu pietiekamu alternatīvo degvielu infrastruktūru Savienībā. Tajā noteiktas kopējas tehniskās specifikācijas un prasības attiecībā uz informāciju lietotājiem, datu sniegšanu un prasībām, kā veicami maksājumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras lietošanu.

2.   Šajā regulā ir paredzēti arī noteikumi par valstu politikas regulējumiem, kas minēti 14. pantā un kas jāpieņem dalībvalstīm, tostarp noteikumi par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu jomās, kurās nav noteikti obligāti Savienības mēroga mērķrādītāji, un par ziņošanu, kā noris šādas infrastruktūras ieviešana.

3.   Ar šo regulu izveido ziņošanas mehānismu, kas sekmē sadarbību un nodrošina stabilu progresa pārraudzību. Ziņošanas mehānisms ir strukturēts, pārredzams un iteratīvs pārvaldības process starp Komisiju un dalībvalstīm nolūkā pabeigt valstu politikas regulējumu izstrādi, ņemot vērā pašreizējās vietējās un reģionālās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas stratēģijas, un pēc tam tos īstenot, kā arī īstenot atbilstošu Komisijas rīcību ar mērķi atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras saskaņotu un ātrāku ieviešanu dalībvalstīs.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “datu piekļūstamība” ir iespēja jebkurā laikā pieprasīt un saņemt datus mašīnlasāmā formātā; |
| --- | --- |

1)

“datu piekļūstamība” ir iespēja jebkurā laikā pieprasīt un saņemt datus mašīnlasāmā formātā;

| 2) | “ad hoc cena” ir cena, ko uzlādes vai uzpildes punkta operators ad hoc veidā par uzlādi vai uzpildi iekasē no galalietotāja; |
| --- | --- |

2)

“ad hoc cena” ir cena, ko uzlādes vai uzpildes punkta operators ad hoc veidā par uzlādi vai uzpildi iekasē no galalietotāja;

ad hoc

ad hoc

| 3) | “TEN-T ceļu tīklā” ir:






  a) | attiecībā uz elektrouzlādes stacijām: tās atrodas TEN-T ceļu tīklā vai 3 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas; un |
| --- | --- | --- |

3)

“TEN-T ceļu tīklā” ir:

TEN-T

a)

attiecībā uz elektrouzlādes stacijām: tās atrodas TEN-T ceļu tīklā vai 3 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas; un

TEN-T

TEN-T

| b) | attiecībā uz ūdeņraža uzpildes stacijām: tās atrodas TEN-T ceļu tīklā vai 10 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz ūdeņraža uzpildes stacijām: tās atrodas TEN-T ceļu tīklā vai 10 km brauciena attālumā no tuvākās TEN-T ceļa izejas;

TEN-T

TEN-T

| 4) | “alternatīvās degvielas” ir degvielas vai enerģijas avoti, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto fosilās degvielas avotus transportlīdzekļu energoapgādē un kuriem ir potenciāls veicināt transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos raksturlielumus, tostarp:






  a) | “bezemisiju transportlīdzekļiem, vilcieniem, peldlīdzekļiem vai gaisa kuģiem paredzētas alternatīvās degvielas”:






  — | elektroenerģija, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

“alternatīvās degvielas” ir degvielas vai enerģijas avoti, ar kuriem vismaz daļēji aizvieto fosilās degvielas avotus transportlīdzekļu energoapgādē un kuriem ir potenciāls veicināt transporta dekarbonizāciju un uzlabot transporta nozares ekoloģiskos raksturlielumus, tostarp:

a)

“bezemisiju transportlīdzekļiem, vilcieniem, peldlīdzekļiem vai gaisa kuģiem paredzētas alternatīvās degvielas”:

—

elektroenerģija,

| — | ūdeņradis, |
| --- | --- |

—

ūdeņradis,

| — | amonjaks; |
| --- | --- |

—

amonjaks;

| b) | “atjaunīgās degvielas”:






  — | biomasas degvielas, arī biogāze, un biodegviela, kā definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27., 28. un 33. punktā, |
| --- | --- | --- |

b)

“atjaunīgās degvielas”:

—

biomasas degvielas, arī biogāze, un biodegviela, kā definēts attiecīgi Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 27., 28. un 33. punktā,

| — | no atjaunīgās enerģijas ražota sintētiskā degviela un parafīna degviela, tostarp amonjaks; |
| --- | --- |

—

no atjaunīgās enerģijas ražota sintētiskā degviela un parafīna degviela, tostarp amonjaks;

| c) | “neatjaunīgās alternatīvās degvielas un pārejas posma fosilās degvielas”






  — | dabasgāze gāzveida agregātstāvoklī (saspiesta dabasgāze (CNG)) un šķidrā agregātstāvoklī (sašķidrināta dabasgāze (LNG)), |
| --- | --- | --- |

c)

“neatjaunīgās alternatīvās degvielas un pārejas posma fosilās degvielas”

—

dabasgāze gāzveida agregātstāvoklī (saspiesta dabasgāze (CNG)) un šķidrā agregātstāvoklī (sašķidrināta dabasgāze (LNG)),

CNG

LNG

| — | sašķidrināta naftas gāze (LPG), |
| --- | --- |

—

sašķidrināta naftas gāze (LPG),

LPG

| — | no neatjaunīgās enerģijas ražota sintētiskā degviela un parafīna degviela; |
| --- | --- |

—

no neatjaunīgās enerģijas ražota sintētiskā degviela un parafīna degviela;

| 5) | “gaisa kuģu kontaktstāvvieta” ir stāvvieta īpaši noteiktā lidostas perona zonā, kas aprīkota ar pasažieru gaisa tiltu; |
| --- | --- |

5)

“gaisa kuģu kontaktstāvvieta” ir stāvvieta īpaši noteiktā lidostas perona zonā, kas aprīkota ar pasažieru gaisa tiltu;

| 6) | “gaisa kuģu attālināta stāvvieta” ir stāvvieta īpaši noteiktā lidostas perona zonā, kas nav aprīkota ar pasažieru gaisa tiltu; |
| --- | --- |

6)

“gaisa kuģu attālināta stāvvieta” ir stāvvieta īpaši noteiktā lidostas perona zonā, kas nav aprīkota ar pasažieru gaisa tiltu;

| 7) | “TEN-T pamattīkla lidosta vai TEN-T visaptverošā tīkla lidosta” ir lidosta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

7)

“TEN-T pamattīkla lidosta vai TEN-T visaptverošā tīkla lidosta” ir lidosta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

TEN-T

TEN-T

| 8) | “automātiska autentifikācija” ir transportlīdzekļa autentifikācija uzlādes punktā, izmantojot uzlādes savienotāju vai telemātiku; |
| --- | --- |

8)

“automātiska autentifikācija” ir transportlīdzekļa autentifikācija uzlādes punktā, izmantojot uzlādes savienotāju vai telemātiku;

| 9) | “datu pieejamība” ir datu esība mašīnlasāmā digitālā formātā; |
| --- | --- |

9)

“datu pieejamība” ir datu esība mašīnlasāmā digitālā formātā;

| 10) | “baterijas elektrotransportlīdzeklis” ir elektrotransportlīdzeklis, kas darbojas tikai ar elektromotoru un kam nav sekundāra dzinējspēka; |
| --- | --- |

10)

“baterijas elektrotransportlīdzeklis” ir elektrotransportlīdzeklis, kas darbojas tikai ar elektromotoru un kam nav sekundāra dzinējspēka;

| 11) | “divvirzienu uzlāde” ir viedās uzlādes operācija, kurā elektroenerģijas plūsmu var pagriezt pretējā virzienā, ļaujot elektroenerģijai plūst no baterijas uz uzlādes punktu, kuram tas pieslēgts; |
| --- | --- |

11)

“divvirzienu uzlāde” ir viedās uzlādes operācija, kurā elektroenerģijas plūsmu var pagriezt pretējā virzienā, ļaujot elektroenerģijai plūst no baterijas uz uzlādes punktu, kuram tas pieslēgts;

| 12) | “savienotājs” ir fiziska saskarne, caur kuru notiek degvielas vai elektroenerģijas apmaiņa starp uzlādes vai uzpildes punktu un transportlīdzekli; |
| --- | --- |

12)

“savienotājs” ir fiziska saskarne, caur kuru notiek degvielas vai elektroenerģijas apmaiņa starp uzlādes vai uzpildes punktu un transportlīdzekli;

| 13) | “komerciālie gaisa pārvadājumi” ir komerciālie gaisa pārvadājumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 3. panta 24. punktā (26); |
| --- | --- |

13)

“komerciālie gaisa pārvadājumi” ir komerciālie gaisa pārvadājumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 3. panta 24. punktā (26);

26

| 14) | “konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi konteineru pārvadāšanai kravas telpās un uz klāja; |
| --- | --- |

14)

“konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi konteineru pārvadāšanai kravas telpās un uz klāja;

| 15) | “līgumisks maksājums” ir tāds maksājums par uzlādes vai uzpildes pakalpojumu, ko galalietotājs veic mobilitātes pakalpojuma sniedzējam, pamatojoties uz līgumu starp minēto galalietotāju un attiecīgo mobilitātes pakalpojuma sniedzēju; |
| --- | --- |

15)

“līgumisks maksājums” ir tāds maksājums par uzlādes vai uzpildes pakalpojumu, ko galalietotājs veic mobilitātes pakalpojuma sniedzējam, pamatojoties uz līgumu starp minēto galalietotāju un attiecīgo mobilitātes pakalpojuma sniedzēju;

| 16) | “datu lietotājs” ir jebkura publiska iestāde, autoceļu iestāde, autoceļu apsaimniekotājs, uzlādes un uzpildes punkta operators, pētniecības vai nevalstiska organizācija, mobilitātes pakalpojumu sniedzējs, e-viesabonēšanas platforma, digitālo karšu pakalpojumu sniedzējs vai jebkura cita struktūra, kas ir ieinteresēta izmantot datus, lai sniegtu informāciju, radītu pakalpojumus vai veiktu pētījumus vai analīzi par alternatīvo degvielu infrastruktūru; |
| --- | --- |

16)

“datu lietotājs” ir jebkura publiska iestāde, autoceļu iestāde, autoceļu apsaimniekotājs, uzlādes un uzpildes punkta operators, pētniecības vai nevalstiska organizācija, mobilitātes pakalpojumu sniedzējs, e-viesabonēšanas platforma, digitālo karšu pakalpojumu sniedzējs vai jebkura cita struktūra, kas ir ieinteresēta izmantot datus, lai sniegtu informāciju, radītu pakalpojumus vai veiktu pētījumus vai analīzi par alternatīvo degvielu infrastruktūru;

| 17) | “digitāli savienots uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kas var reāllaikā nosūtīt un saņemt informāciju, divos virzienos savienoties ar elektrotīklu un elektrotransportlīdzekli un ko var attālināti uzraudzīt un vadīt, arī lai sāktu un apturētu uzlādes sesiju un izmērītu elektroenerģijas plūsmas; |
| --- | --- |

17)

“digitāli savienots uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kas var reāllaikā nosūtīt un saņemt informāciju, divos virzienos savienoties ar elektrotīklu un elektrotransportlīdzekli un ko var attālināti uzraudzīt un vadīt, arī lai sāktu un apturētu uzlādes sesiju un izmērītu elektroenerģijas plūsmas;

| 18) | “sadales sistēmas operators” ir sadales sistēmas operators, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 29. punktā; |
| --- | --- |

18)

“sadales sistēmas operators” ir sadales sistēmas operators, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 29. punktā;

| 19) | “izplatītājs” ir izplatītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 (27) 3. panta 43. punktā; |
| --- | --- |

19)

“izplatītājs” ir izplatītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/858 (27) 3. panta 43. punktā;

27

| 20) | “dinamiskie dati” ir dati, kas mainās bieži vai regulāri; |
| --- | --- |

20)

“dinamiskie dati” ir dati, kas mainās bieži vai regulāri;

| 21) | “elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, lai pārvadītu elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli tā kustības laikā; |
| --- | --- |

21)

“elektroceļu sistēma” ir tāda fiziska instalācija gar ceļu, lai pārvadītu elektroenerģiju uz elektrotransportlīdzekli tā kustības laikā;

| 22) | “elektrotransportlīdzeklis” ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar spēka pārvadu, kurš ietver vismaz vienu neperifēru elektrisku mašīnu kā enerģijas pārveidotāju ar atkārtoti uzlādējamu enerģijas akumulēšanas sistēmu, kuru var uzlādēt ārēji; |
| --- | --- |

22)

“elektrotransportlīdzeklis” ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprīkots ar spēka pārvadu, kurš ietver vismaz vienu neperifēru elektrisku mašīnu kā enerģijas pārveidotāju ar atkārtoti uzlādējamu enerģijas akumulēšanas sistēmu, kuru var uzlādēt ārēji;

| 23) | “stacionētu gaisa kuģu elektroapgāde” ir elektroenerģijas padeve, kurā izmanto standartizētu stacionāru vai pārvietojamu saskarni, uz gaisa kuģiem, kad tie novietoti gaisa kuģu kontaktstāvvietā vai gaisa kuģu attālinātā stāvvietā; |
| --- | --- |

23)

“stacionētu gaisa kuģu elektroapgāde” ir elektroenerģijas padeve, kurā izmanto standartizētu stacionāru vai pārvietojamu saskarni, uz gaisa kuģiem, kad tie novietoti gaisa kuģu kontaktstāvvietā vai gaisa kuģu attālinātā stāvvietā;

| 24) | “galalietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas pērk alternatīvo degvielu tiešai lietošanai transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

24)

“galalietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas pērk alternatīvo degvielu tiešai lietošanai transportlīdzeklī;

| 25) | “e-viesabonēšana” ir datu un maksājumu apmaiņa starp uzlādes vai uzpildes punkta operatoru un mobilitātes pakalpojuma sniedzēju, no kura galalietotājs pērk uzlādes vai uzpildes pakalpojumu; |
| --- | --- |

25)

“e-viesabonēšana” ir datu un maksājumu apmaiņa starp uzlādes vai uzpildes punkta operatoru un mobilitātes pakalpojuma sniedzēju, no kura galalietotājs pērk uzlādes vai uzpildes pakalpojumu;

| 26) | “e-viesabonēšanas platforma” ir platforma, kas savieno tirgus dalībniekus, īpaši mobilitātes pakalpojuma sniedzējus un uzlādes vai uzpildes punktu operatorus, lai starp tiem nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu, arī e-viesabonēšanu; |
| --- | --- |

26)

“e-viesabonēšanas platforma” ir platforma, kas savieno tirgus dalībniekus, īpaši mobilitātes pakalpojuma sniedzējus un uzlādes vai uzpildes punktu operatorus, lai starp tiem nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu, arī e-viesabonēšanu;

| 27) | “Eiropas standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

27)

“Eiropas standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| 28) | “vispārējā aviācija” ir visas civilās aviācijas darbības, kas nav regulāri gaisa pārvadājumi, un neregulāru gaisa pārvadājumu darbības par atlīdzību vai nomas maksu; |
| --- | --- |

28)

“vispārējā aviācija” ir visas civilās aviācijas darbības, kas nav regulāri gaisa pārvadājumi, un neregulāru gaisa pārvadājumu darbības par atlīdzību vai nomas maksu;

| 29) | “bruto tonnāža” (BT) ir bruto tonnāža, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (28) 3. panta e) punktā; |
| --- | --- |

29)

“bruto tonnāža” (BT) ir bruto tonnāža, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/757 (28) 3. panta e) punktā;

28

| 30) | “lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir M2 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, M3 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, N2 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, vai N3 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā; |
| --- | --- |

30)

“lielas noslodzes transportlīdzeklis” ir M2 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, M3 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, N2 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, vai N3 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā;

| 31) | “lieljaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kura izejas jauda pārsniedz 22 kW un kurš paredzēts elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli; |
| --- | --- |

31)

“lieljaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kura izejas jauda pārsniedz 22 kW un kurš paredzēts elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli;

| 32) | “ātrgaitas pasažieru kuģis” ir ātrgaitas pasažieru kuģis, kā definēts Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74) X nodaļas 1. noteikumā un kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus; |
| --- | --- |

32)

“ātrgaitas pasažieru kuģis” ir ātrgaitas pasažieru kuģis, kā definēts Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74) X nodaļas 1. noteikumā un kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus;

SOLAS

| 33) | “mazas noslodzes transportlīdzeklis” ir M1 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, vai N1 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

33)

“mazas noslodzes transportlīdzeklis” ir M1 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts Regulas (ES) 2018/858 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, vai N1 kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kas aprakstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā;

| 34) | “sašķidrināts metāns” ir LNG, sašķidrināta biogāze vai sintētisks sašķidrināts metāns, tostarp minēto degvielu maisījumi; |
| --- | --- |

34)

“sašķidrināts metāns” ir LNG, sašķidrināta biogāze vai sintētisks sašķidrināts metāns, tostarp minēto degvielu maisījumi;

LNG

| 35) | “ražotājs” ir ražotājs, kā definēts Regulas (ES) 2018/858 3. panta 40. punktā; |
| --- | --- |

35)

“ražotājs” ir ražotājs, kā definēts Regulas (ES) 2018/858 3. panta 40. punktā;

| 36) | “mobilitātes pakalpojuma sniedzējs” ir juridiska persona, kura galalietotājiem par atlīdzību sniedz pakalpojumus, tostarp pārdod uzlādes vai uzpildes pakalpojumus; |
| --- | --- |

36)

“mobilitātes pakalpojuma sniedzējs” ir juridiska persona, kura galalietotājiem par atlīdzību sniedz pakalpojumus, tostarp pārdod uzlādes vai uzpildes pakalpojumus;

| 37) | “parastas jaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kura izejas jauda ir 22 kW vai mazāka un kurš paredzēts elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli; |
| --- | --- |

37)

“parastas jaudas uzlādes punkts” ir uzlādes punkts, kura izejas jauda ir 22 kW vai mazāka un kurš paredzēts elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli;

| 38) | “valsts piekļuves punkts” ir dalībvalsts izveidota digitāla saskarne, kas darbojas kā vienots piekļuves punkts datiem; |
| --- | --- |

38)

“valsts piekļuves punkts” ir dalībvalsts izveidota digitāla saskarne, kas darbojas kā vienots piekļuves punkts datiem;

| 39) | “uzlādes punkta operators” ir subjekts, kurš atbild par uzlādes punkta pārvaldību un ekspluatāciju un kurš sniedz uzlādes pakalpojumu galalietotājiem, arī mobilitātes pakalpojuma sniedzēja vārdā un uzdevumā; |
| --- | --- |

39)

“uzlādes punkta operators” ir subjekts, kurš atbild par uzlādes punkta pārvaldību un ekspluatāciju un kurš sniedz uzlādes pakalpojumu galalietotājiem, arī mobilitātes pakalpojuma sniedzēja vārdā un uzdevumā;

| 40) | “uzpildes punkta operators” ir subjekts, kurš atbild par uzpildes punkta pārvaldību un ekspluatāciju un kurš sniedz uzpildes pakalpojumu galalietotājiem, arī mobilitātes pakalpojuma sniedzēja vārdā un uzdevumā; |
| --- | --- |

40)

“uzpildes punkta operators” ir subjekts, kurš atbild par uzpildes punkta pārvaldību un ekspluatāciju un kurš sniedz uzpildes pakalpojumu galalietotājiem, arī mobilitātes pakalpojuma sniedzēja vārdā un uzdevumā;

| 41) | “pasažieru kuģis” ir kuģis, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, tostarp kruīza kuģi, ātrgaitas pasažieru kuģi un Ro-Ro pasažieru kuģi; |
| --- | --- |

41)

“pasažieru kuģis” ir kuģis, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, tostarp kruīza kuģi, ātrgaitas pasažieru kuģi un Ro-Ro pasažieru kuģi;

| 42) | “maksājumu pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (29) 4. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

42)

“maksājumu pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (29) 4. panta 3. punktā;

29

| 43) | “ārēji lādējams hibrīdtransportlīdzeklis” ir elektrotransportlīdzeklis ar parastu iekšdedzes motoru apvienojumā ar elektriskās piedziņas sistēmu, ko var uzlādēt no ārēja elektroenerģijas avota; |
| --- | --- |

43)

“ārēji lādējams hibrīdtransportlīdzeklis” ir elektrotransportlīdzeklis ar parastu iekšdedzes motoru apvienojumā ar elektriskās piedziņas sistēmu, ko var uzlādēt no ārēja elektroenerģijas avota;

| 44) | “izejas jauda” ir teorētiskā maksimālā jauda, izteikta kW, ko uzlādes punkts, uzlādes stacija, uzlādes parks vai krasta elektroapgādes iekārta var nodrošināt transportlīdzekļiem vai peldlīdzekļiem, kas pieslēgti minētajam uzlādes punktam, stacijai, parkam vai iekārtai; |
| --- | --- |

44)

“izejas jauda” ir teorētiskā maksimālā jauda, izteikta kW, ko uzlādes punkts, uzlādes stacija, uzlādes parks vai krasta elektroapgādes iekārta var nodrošināt transportlīdzekļiem vai peldlīdzekļiem, kas pieslēgti minētajam uzlādes punktam, stacijai, parkam vai iekārtai;

| 45) | “publiski pieejama alternatīvo degvielu infrastruktūra” ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no alternatīvo degvielu infrastruktūrai piemērojamajiem izmantošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

45)

“publiski pieejama alternatīvo degvielu infrastruktūra” ir alternatīvo degvielu infrastruktūra, kas atrodas vietā vai īpašumā, kurš ir pieejams plašai sabiedrībai, neatkarīgi no tā, vai alternatīvo degvielu infrastruktūra atrodas publiskā vai privātā īpašumā, vai pastāv ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietai vai īpašumam, un neatkarīgi no alternatīvo degvielu infrastruktūrai piemērojamajiem izmantošanas nosacījumiem;

| 46) | “kvadrātkods” (QR kods) ir ISO/IEC 18004:2015 atbilstoša datu kodēšana un vizualizācija; |
| --- | --- |

46)

“kvadrātkods” (QR kods) ir ISO/IEC 18004:2015 atbilstoša datu kodēšana un vizualizācija;

QR

| 47) | “ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības minētajam galalietotājam veikt tādu reģistrāciju, slēgt tādu rakstisku vienošanos vai iesaistīties tādās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru, kas neaprobežojas tikai ar uzlādes pakalpojuma iegādi; |
| --- | --- |

47)

“ad hoc uzlāde” ir galalietotāja nopirkts uzlādes pakalpojums bez nepieciešamības minētajam galalietotājam veikt tādu reģistrāciju, slēgt tādu rakstisku vienošanos vai iesaistīties tādās komerciālās attiecībās ar minētā uzlādes punkta operatoru, kas neaprobežojas tikai ar uzlādes pakalpojuma iegādi;

ad hoc

| 48) | “uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama, tīkla vai ārpustīkla saskarne elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7 kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde; |
| --- | --- |

48)

“uzlādes punkts” ir tāda stacionāra vai pārvietojama, tīkla vai ārpustīkla saskarne elektroenerģijas pārvadei uz elektrotransportlīdzekli, kura, lai gan tai var būt viens vai vairāki savienotāji dažādu savienotāju veidu pieslēgšanai, vienlaikus spēj uzlādēt tikai vienu elektrotransportlīdzekli un kurā neietilpst ierīces, kuru izejas jauda ir 3,7 kW vai mazāka un kuru galvenais nolūks nav elektrotransportlīdzekļu uzlāde;

| 49) | “mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēts uzlādes punkts, stacija, vai parks” ir uzlādes punkts, stacija vai parks, kas paredzēts mazas noslodzes transportlīdzekļu uzlādei tādu apsvērumu dēļ kā savienotāju/kontaktdakšu īpašā konstrukcija, uzlādes punktam, stacijai vai parkam piegulošā stāvlaukuma projekts vai abi; |
| --- | --- |

49)

“mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēts uzlādes punkts, stacija, vai parks” ir uzlādes punkts, stacija vai parks, kas paredzēts mazas noslodzes transportlīdzekļu uzlādei tādu apsvērumu dēļ kā savienotāju/kontaktdakšu īpašā konstrukcija, uzlādes punktam, stacijai vai parkam piegulošā stāvlaukuma projekts vai abi;

| 50) | “lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēts uzlādes punkts, stacija, vai parks” ir uzlādes punkts, stacija vai parks, kas paredzēts lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādei tādu apsvērumu dēļ kā savienotāju/kontaktdakšu īpašā konstrukcija, uzlādes punktam, stacijai vai parkam piegulošā stāvlaukuma projekts vai abi; |
| --- | --- |

50)

“lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzēts uzlādes punkts, stacija, vai parks” ir uzlādes punkts, stacija vai parks, kas paredzēts lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādei tādu apsvērumu dēļ kā savienotāju/kontaktdakšu īpašā konstrukcija, uzlādes punktam, stacijai vai parkam piegulošā stāvlaukuma projekts vai abi;

| 51) | “uzlādes parks” ir viena vai vairākas uzlādes stacijas konkrētā vietā; |
| --- | --- |

51)

“uzlādes parks” ir viena vai vairākas uzlādes stacijas konkrētā vietā;

| 52) | “uzlādes stacija” ir konkrētā vietā esoša fiziska iekārta, kas sastāv no viena vai vairākiem uzlādes punktiem; |
| --- | --- |

52)

“uzlādes stacija” ir konkrētā vietā esoša fiziska iekārta, kas sastāv no viena vai vairākiem uzlādes punktiem;

| 53) | “uzlādes pakalpojums” ir elektroenerģijas, arī saistītu pakalpojumu, pārdošana vai nodrošināšana, izmantojot publiski pieejamu uzlādes punktu; |
| --- | --- |

53)

“uzlādes pakalpojums” ir elektroenerģijas, arī saistītu pakalpojumu, pārdošana vai nodrošināšana, izmantojot publiski pieejamu uzlādes punktu;

| 54) | “uzlādes sesija” ir pilns transportlīdzekļa uzlādes process publiski pieejamā uzlādes punktā no transportlīdzekļa pieslēgšanas brīža līdz transportlīdzekļa atvienošanas brīdim; |
| --- | --- |

54)

“uzlādes sesija” ir pilns transportlīdzekļa uzlādes process publiski pieejamā uzlādes punktā no transportlīdzekļa pieslēgšanas brīža līdz transportlīdzekļa atvienošanas brīdim;

| 55) | “ad hoc uzpilde” ir galalietotāja nopirkts uzpildes pakalpojums bez nepieciešamības viņam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties tādās komercattiecībās ar minētā uzpildes punkta operatoru; |
| --- | --- |

55)

“ad hoc uzpilde” ir galalietotāja nopirkts uzpildes pakalpojums bez nepieciešamības viņam papildus pakalpojuma iegādei reģistrēties, slēgt rakstisku vienošanos vai iesaistīties tādās komercattiecībās ar minētā uzpildes punkta operatoru;

ad hoc

| 56) | “uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli, vienu vilcienu, vienu peldlīdzekli vai vienu gaisa kuģi; |
| --- | --- |

56)

“uzpildes punkts” ir uzpildes iekārta jebkādas šķidrās vai gāzveida degvielas nodrošināšanai, izmantojot stacionāru vai pārvietojamu iekārtu, kas vienlaikus spēj uzpildīt tikai vienu transportlīdzekli, vienu vilcienu, vienu peldlīdzekli vai vienu gaisa kuģi;

| 57) | “uzpildes pakalpojums” ir jebkādas šķidrās vai gāzveida degvielas pārdošana vai nodrošināšana, izmantojot publiski pieejamu uzpildes punktu; |
| --- | --- |

57)

“uzpildes pakalpojums” ir jebkādas šķidrās vai gāzveida degvielas pārdošana vai nodrošināšana, izmantojot publiski pieejamu uzpildes punktu;

| 58) | “uzpildes sesija” ir pilns transportlīdzekļa uzpildes process publiski pieejamā uzpildes punktā no transportlīdzekļa savienojuma izveides brīža līdz tā atvienošanas brīdim; |
| --- | --- |

58)

“uzpildes sesija” ir pilns transportlīdzekļa uzpildes process publiski pieejamā uzpildes punktā no transportlīdzekļa savienojuma izveides brīža līdz tā atvienošanas brīdim;

| 59) | “uzpildes stacija” ir konkrētā vietā esoša atsevišķa fiziska iekārta, kas sastāv no viena vai vairākiem uzpildes punktiem; |
| --- | --- |

59)

“uzpildes stacija” ir konkrētā vietā esoša atsevišķa fiziska iekārta, kas sastāv no viena vai vairākiem uzpildes punktiem;

| 60) | “regulatīvā iestāde” ir regulatīvā iestāde, ko katra dalībvalsts norīko, ievērojot Direktīvas (ES) 2019/944 57. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

60)

“regulatīvā iestāde” ir regulatīvā iestāde, ko katra dalībvalsts norīko, ievērojot Direktīvas (ES) 2019/944 57. panta 1. punktu;

| 61) | “atjaunīgā enerģija” ir no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 1. punktā; |
| --- | --- |

61)

“atjaunīgā enerģija” ir no atjaunojamajiem energoresursiem iegūta enerģija, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 1. punktā;

| 62) | “Ro-Ro pasažieru kuģis” ir kuģis, kura aprīkojums ļauj autotransporta vai dzelzceļa transportlīdzekļiem uzbraukt uz peldlīdzekļa un nobraukt no tā un kurš pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus; |
| --- | --- |

62)

“Ro-Ro pasažieru kuģis” ir kuģis, kura aprīkojums ļauj autotransporta vai dzelzceļa transportlīdzekļiem uzbraukt uz peldlīdzekļa un nobraukt no tā un kurš pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus;

| 63) | “droša un aizsargāta stāvvieta” ir stāvvieta, kas pieejama transportlīdzekļu vadītājiem, kuri veic kravu vai pasažieru pārvadājumus, un ir sertificēta saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/1012 (30); |
| --- | --- |

63)

“droša un aizsargāta stāvvieta” ir stāvvieta, kas pieejama transportlīdzekļu vadītājiem, kuri veic kravu vai pasažieru pārvadājumus, un ir sertificēta saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/1012 (30);

30

| 64) | “krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana piestātnē pietauvotiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu stacionāru vai pārvietojamu saskarni; |
| --- | --- |

64)

“krasta elektroapgāde” ir krasta elektroenerģijas nodrošināšana piestātnē pietauvotiem jūras kuģiem vai iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem, izmantojot standartizētu stacionāru vai pārvietojamu saskarni;

| 65) | “viedā uzlāde” ir uzlādes operācija, kurā baterijai piegādātās elektroenerģijas intensitāte tiek koriģēta reāllaikā, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta, izmantojot elektroniskos sakarus; |
| --- | --- |

65)

“viedā uzlāde” ir uzlādes operācija, kurā baterijai piegādātās elektroenerģijas intensitāte tiek koriģēta reāllaikā, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta, izmantojot elektroniskos sakarus;

| 66) | “statiskie dati” ir dati, kas mainās reti vai neregulāri; |
| --- | --- |

66)

“statiskie dati” ir dati, kas mainās reti vai neregulāri;

| 67) | “TEN-T visaptverošais tīkls” ir visaptverošais tīkls Regulas (ES) Nr. 1315/2013 9. panta nozīmē; |
| --- | --- |

67)

“TEN-T visaptverošais tīkls” ir visaptverošais tīkls Regulas (ES) Nr. 1315/2013 9. panta nozīmē;

TEN-T

| 68) | “TEN-T pamattīkls” ir pamattīkls Regulas (ES) Nr. 1315/2013 38. panta nozīmē; |
| --- | --- |

68)

“TEN-T pamattīkls” ir pamattīkls Regulas (ES) Nr. 1315/2013 38. panta nozīmē;

TEN-T

| 69) | “TEN-T pamattīkla iekšējo ūdensceļu osta vai TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu osta” ir TEN-T pamattīkla vai TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu osta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

69)

“TEN-T pamattīkla iekšējo ūdensceļu osta vai TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu osta” ir TEN-T pamattīkla vai TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu osta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

TEN-T

TEN-T

TEN-T

TEN-T

| 70) | “TEN-T pamattīkla jūras osta vai TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta” ir TEN-T pamattīkla vai visaptverošā tīkla jūras osta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

70)

“TEN-T pamattīkla jūras osta vai TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta” ir TEN-T pamattīkla vai visaptverošā tīkla jūras osta, kas uzskaitīta un kategorizēta Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

TEN-T

TEN-T

TEN-T

| 71) | “pārvades sistēmas operators” ir pārvades sistēmas operators, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35. punktā; |
| --- | --- |

71)

“pārvades sistēmas operators” ir pārvades sistēmas operators, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 35. punktā;

| 72) | “pilsētas mezgls” ir pilsētas mezgls, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 3. panta p) punktā. |
| --- | --- |

72)

“pilsētas mezgls” ir pilsētas mezgls, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 3. panta p) punktā.

3. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā proporcionāli mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu skaita pieaugumam tiek ierīkotas publiski pieejamas mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas, kas minētajiem transportlīdzekļiem nodrošina pietiekamu izejas jaudu.

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka katra gada beigās, sākot no 2024. gada, kumulatīvi tiek sasniegti šādi izejas jaudas mērķrādītāji:

| a) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,3 kW; un |
| --- | --- |

a)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 1,3 kW; un

| b) | katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes ārēji lādējamam hibrīdtransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 0,80 kW. |
| --- | --- |

b)

katram to teritorijā reģistrētam mazas noslodzes ārēji lādējamam hibrīdtransportlīdzeklim publiski pieejamās uzlādes stacijās tiek nodrošināta kopējā izejas jauda vismaz 0,80 kW.

2.   Ja mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvars salīdzinājumā ar dalībvalsts teritorijā reģistrēto mazas noslodzes transportlīdzekļu kopējo autoparku sasniedz vismaz 15 % un dalībvalsts pierāda, ka 1. punkta otrajā daļā izklāstīto prasību īstenošanai ir nelabvēlīga ietekme attiecīgajā dalībvalstī, jo tiek atturētas privātās investīcijas, un tā vairs nav pamatota, minētā dalībvalsts var iesniegt Komisijai pamatotu pieprasījumu saņemt atļauju piemērot zemākas prasības attiecībā uz kopējās izejas jaudas līmeni vai pārtraukt piemērot šādas prasības.

3.   Komisija sešu mēnešu laikā no pamatota pieprasījuma, kas iesniegts, ievērojot 2. punktu, saņemšanas, pieņem lēmumu, kā pamatots katrā atsevišķā gadījumā.

4.   Dalībvalstis savas teritorijas autoceļu tīklā nodrošina tādu publiski pieejamu uzlādes punktu minimālo pārklājumu, kuri paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem.

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | TEN-T ceļu pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:






  i) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu, |
| --- | --- | --- |

a)

TEN-T ceļu pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

i)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu,

| ii) | līdz 2027. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu; |
| --- | --- |

ii)

līdz 2027. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu;

| b) | TEN-T visaptverošajā ceļu tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:






  i) | līdz 2027. gada 31. decembrim vismaz 50 % no TEN-T visaptverošā ceļu tīkla katrs uzlādes parks dara pieejamu 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu; |
| --- | --- | --- |

b)

TEN-T visaptverošajā ceļu tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā viens no otra ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst šādām prasībām:

i)

līdz 2027. gada 31. decembrim vismaz 50 % no TEN-T visaptverošā ceļu tīkla katrs uzlādes parks dara pieejamu 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu;

| ii) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu, |
| --- | --- |

ii)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 300 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu,

| iii) | līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu. |
| --- | --- |

iii)

līdz 2035. gada 31. decembrim katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 150 kW individuālo izejas jaudu.

5.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto TEN-T visaptverošā ceļu tīkla garuma procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz šādiem elementiem:

| a) | aprēķinot saucēju: TEN-T visaptverošā ceļu tīkla kopējais garums dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

aprēķinot saucēju: TEN-T visaptverošā ceļu tīkla kopējais garums dalībvalsts teritorijā;

| b) | aprēķinot skaitītāju: TEN-T visaptverošā ceļu tīkla posmu kopējais garums starp diviem publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst 4. punkta b) apakšpunkta i) punkta prasībām, izņemot visus TEN-T visaptverošā ceļu tīkla posmus starp diviem no šiem uzlādes parkiem, kas atrodas vairāk nekā 60 km attālumā cits no cita. |
| --- | --- |

b)

aprēķinot skaitītāju: TEN-T visaptverošā ceļu tīkla posmu kopējais garums starp diviem publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un atbilst 4. punkta b) apakšpunkta i) punkta prasībām, izņemot visus TEN-T visaptverošā ceļu tīkla posmus starp diviem no šiem uzlādes parkiem, kas atrodas vairāk nekā 60 km attālumā cits no cita.

6.   
  TEN-T ceļu tīklā abos braukšanas virzienos var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas paredzēts mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka:

| a) | minētais uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos; |
| --- | --- |

a)

minētais uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos;

| b) | par minēto uzlādes parku ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes; un |
| --- | --- |

b)

par minēto uzlādes parku ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes; un

| c) | abos braukšanas virzienos ir izpildītas 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā. |
| --- | --- |

c)

abos braukšanas virzienos ir izpildītas 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā.

7.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta, uz TEN-T tīkla ceļiem, kuru gada vidējā dienas kopējā satiksmes intensitāte ir mazāka par 8 500 mazas noslodzes transportlīdzekļiem un uz kuriem infrastruktūras ieviešanu nevar pamatot ar sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu novērtējumu, dalībvalstis var noteikt, ka publiski pieejams uzlādes parks, kas paredzēts mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, apkalpo abus braukšanas virzienus, ar noteikumu, ka ir izpildītas šā panta 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punkta individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā, un ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos un ir izvietotas pietiekamas virziena norādes uz to. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

8.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta, gadījumos, ja uz TEN-T tīkla ceļiem gada vidējā dienas kopējā satiksmes intensitāte ir mazāka par 8 500 mazas noslodzes transportlīdzekļiem un ja infrastruktūras ieviešanu nevar pamatot ar sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu novērtējumu, dalībvalstis var par līdz 50 % samazināt kopējo izejas jaudu saskaņā ar šā panta 4. punktu prasītajam publiski pieejamam uzlādes parkam, kas paredzēts mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka minētais uzlādes parks apkalpo tikai vienu braukšanas virzienu un ka tiek ievērotas pārējās šā panta 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punkta individuālo izejas jaudu. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

9.   Atkāpjoties no prasības par maksimālo 60 km attālumu starp publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti mazas noslodzes transportlīdzekļiem, kuri noteikti šā panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā, dalībvalstis šādiem uzlādes parkiem var atļaut lielāku attālumu līdz 100 km uz TEN-T tīkla ceļiem, ja to kopējā vidējā dienas satiksmes intensitāte gadā ir mazāka par 3 000 mazas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes par attālumu starp uzlādes parkiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

10.   Ja dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai par gadījumu, kad tā ir izmantojusi 7. punktā minēto atkāpi, 4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem uzskata par izpildītām.

11.   Kaimiņos esošās dalībvalstis nodrošina, ka 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T ceļu pamattīkla un TEN-T visaptverošā ceļu tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti.

4. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru

1.   Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina tādu publiski pieejamu uzlādes punktu minimālo pārklājumu, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem.

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina turpmāk minēto:

| a) | līdz 2025. gada 31. decembrim vismaz 15 % no TEN-T ceļu tīkla garuma katrā braukšanas virzienā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes parki, un katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 1 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW; |
| --- | --- |

a)

līdz 2025. gada 31. decembrim vismaz 15 % no TEN-T ceļu tīkla garuma katrā braukšanas virzienā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes parki, un katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 1 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW;

| b) | līdz 2027. gada 31. decembrim vismaz 50 % no TEN-T ceļu tīkla garuma katrā braukšanas virzienā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes parki, un katrs uzlādes parks:






  i) | TEN-T ceļu pamattīklā dara pieejamu vismaz 2 800 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 350 kW individuālo izejas jaudu; |
| --- | --- | --- |

b)

līdz 2027. gada 31. decembrim vismaz 50 % no TEN-T ceļu tīkla garuma katrā braukšanas virzienā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes parki, un katrs uzlādes parks:

i)

TEN-T ceļu pamattīklā dara pieejamu vismaz 2 800 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar vismaz 350 kW individuālo izejas jaudu;

| ii) | TEN-T visaptverošajā ceļu tīklā dara pieejamu vismaz 1 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 350 kW individuālo izejas jaudu; |
| --- | --- |

ii)

TEN-T visaptverošajā ceļu tīklā dara pieejamu vismaz 1 400 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar vismaz 350 kW individuālo izejas jaudu;

| c) | līdz 2030. gada 31. decembrimTEN-T ceļu pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā cits no cita ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, un katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 3 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW; |
| --- | --- |

c)

līdz 2030. gada 31. decembrimTEN-T ceļu pamattīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 60 km attālumā cits no cita ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, un katrs uzlādes parks dara pieejamu vismaz 3 600 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz divi uzlādes punkti ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW;

| d) | līdz 2030. gada 31. decembrimTEN-T visaptverošajā ceļu tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 100 km attālumā cits no cita ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, un katrs uzlādes parks piedāvā vismaz 1 500 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW; |
| --- | --- |

d)

līdz 2030. gada 31. decembrimTEN-T visaptverošajā ceļu tīklā katrā braukšanas virzienā ne vairāk kā 100 km attālumā cits no cita ir ierīkoti publiski pieejami uzlādes parki, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, un katrs uzlādes parks piedāvā vismaz 1 500 kW izejas jaudu, un tajā ietilpst vismaz viens uzlādes punkts ar individuālo izejas jaudu vismaz 350 kW;

| e) | līdz 2027. gada 31. decembrim katrā drošā un aizsargātā stāvvietā ir ierīkotas vismaz divas publiski pieejamas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 100 kW; |
| --- | --- |

e)

līdz 2027. gada 31. decembrim katrā drošā un aizsargātā stāvvietā ir ierīkotas vismaz divas publiski pieejamas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 100 kW;

| f) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrā drošā un aizsargātā stāvvietā ir ierīkotas vismaz četras publiski pieejamas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 100 kW; |
| --- | --- |

f)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā drošā un aizsargātā stāvvietā ir ierīkotas vismaz četras publiski pieejamas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētas uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 100 kW;

| g) | līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz 900 kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 150 kW; |
| --- | --- |

g)

līdz 2025. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz 900 kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 150 kW;

| h) | līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz 1 800 kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 150 kW. |
| --- | --- |

h)

līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā ir ierīkoti publiski pieejami lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzēti uzlādes punkti, kuru kopējā izejas jauda ir vismaz 1 800 kW un kurus nodrošina uzlādes stacijas ar individuālo izejas jaudu vismaz 150 kW.

2.   Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto TEN-T ceļu tīkla garuma procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz šādiem elementiem:

| a) | aprēķinot saucēju: TEN-T ceļu tīkla kopējais garums dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

aprēķinot saucēju: TEN-T ceļu tīkla kopējais garums dalībvalsts teritorijā;

| b) | aprēķinot skaitītāju: TEN-T ceļu tīkla posmu kopējais garums starp diviem publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un attiecīgi atbilst 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, izņemot visus TEN-T ceļu tīkla posmus starp diviem no minētajiem uzlādes parkiem, kas atrodas vairāk nekā 120 km attālumā viens no otra. |
| --- | --- |

b)

aprēķinot skaitītāju: TEN-T ceļu tīkla posmu kopējais garums starp diviem publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un attiecīgi atbilst 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, izņemot visus TEN-T ceļu tīkla posmus starp diviem no minētajiem uzlādes parkiem, kas atrodas vairāk nekā 120 km attālumā viens no otra.

3.   
  TEN-T ceļu tīklā abos braukšanas virzienos var izvietot vienu publiski pieejamu uzlādes parku, kas paredzēts lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka:

| a) | uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos; |
| --- | --- |

a)

uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos;

| b) | par uzlādes parku ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes; un |
| --- | --- |

b)

par uzlādes parku ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes; un

| c) | abos braukšanas virzienos ir izpildītas 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā. |
| --- | --- |

c)

abos braukšanas virzienos ir izpildītas 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā.

4.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, gadījumos, ja uz TEN-T tīkla ceļiem gada vidējā dienas kopējā satiksmes intensitāte ir mazāka par 2 000 lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ja infrastruktūras ieviešanu nevar pamatot ar sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu novērtējumu, dalībvalstis var noteikt, ka publiski pieejams uzlādes parks, kas paredzēts lielas noslodzes transportlīdzekļiem, apkalpo abus braukšanas virzienus, ar noteikumu, ka ir izpildītas šā panta 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes parka kopējo izejas jaudu, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu vienā braukšanas virzienā, un ka uzlādes parks ir viegli pieejams abos braukšanas virzienos un ir izvietotas pietiekamas virziena norādes uz to. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

5.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, gadījumos, ja uz TEN-T tīkla ceļiem gada vidējā dienas kopējā satiksmes intensitāte ir mazāka par 2 000 lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ja infrastruktūras ieviešanu nevar pamatot ar sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu novērtējumu, dalībvalstis var par līdz 50 % samazināt kopējo izejas jaudu saskaņā ar šā panta 1. punktu prasītajam publiski pieejamam uzlādes parkam, kas paredzēts lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka minētais uzlādes parks apkalpo tikai vienu braukšanas virzienu un ka tiek ievērotas pārējās šā panta 1. punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem, uzlādes punktu skaitu un uzlādes punktu individuālo izejas jaudu. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

6.   Atkāpjoties no prasības par maksimālo 60 km attālumu starp publiski pieejamiem uzlādes parkiem, kas paredzēti lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem un noteikti šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, dalībvalstis šādiem uzlādes parkiem var atļaut lielāku attālumu līdz 100 km uz TEN-T pamattīkla ceļiem, ja to kopējā vidējā dienas satiksmes intensitāte gadā ir mazāka par 800 lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ar noteikumu, ka ir izvietotas atbilstīgas virziena norādes par attālumu starp uzlādes parkiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

7.   Ja dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai par gadījumu, kad tā ir izmantojusi 6. punktā minēto atkāpi, 1. punkta c) apakšpunktā noteikto prasību attiecībā uz maksimālo attālumu starp uzlādes parkiem uzskata par izpildītu.

8.   Atkāpjoties no 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā noteiktajām prasībām, kas attiecas uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu uzlādes parku kopējo izejas jaudu, un no 1. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp minētajiem uzlādes parkiem, Kipra var iesniegt Komisijai pamatotu pieprasījumu atļaut piemērot zemākas prasības attiecībā uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu uzlādes parku kopējās izejas jaudas līmeni vai pieprasījumu atļaut piemērot lielāku maksimālo attālumu līdz 100 km starp minētajiem uzlādes parkiem, vai abus šos pieprasījumus, ar noteikumu, ka šāds pieprasījums nekavētu lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu kustību minētajā dalībvalstī.

Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir saņēmusi pamatoto pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot pirmo daļu, pieņem lēmumu, kā pamatots katrā atsevišķā gadījumā. Jebkura atļauja, kas Kiprai piešķirta saskaņā ar šādu lēmumu, ir derīga ne ilgāk kā četrus gadus. Ja Kipra vēlas pagarināt atļaujas derīguma termiņu, tā pirms atļaujas termiņa beigām var iesniegt Komisijai vēl vienu pamatotu pieprasījumu.

9.   Līdz 2030. gada 31. decembrim kaimiņos esošās dalībvalstis panāk, ka 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētie maksimālie attālumi TEN-T ceļu pamattīkla un TEN-T visaptverošā ceļu tīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegti. Pirms minētā datuma īpašu uzmanību pievērš pārrobežu posmiem, un kaimiņos esošās dalībvalstis dara visu iespējamo, lai ievērotu minētos maksimālos attālumus, tiklīdz tās izvieto uzlādes infrastruktūru TEN-T ceļu tīkla pārrobežu posmos.

5. pants

Uzlādes infrastruktūra

1.   Uzlādes punktu operatori to apkalpotajos publiski pieejamos uzlādes punktos galalietotājiem nodrošina elektrotransportlīdzekļu ad hoc uzlādes iespēju.

Publiski pieejamos uzlādes punktos, kas ierīkoti no 2024. gada 13. aprīļa, ad hoc uzlāde ir iespējama, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā uzlādes punktu operatori minētajos punktos pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, tostarp vismaz vienu no šādām ierīcēm:

| a) | maksājumu karšu lasītāji; |
| --- | --- |

a)

maksājumu karšu lasītāji;

| b) | tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes; |
| --- | --- |

b)

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes;

| c) | publiski pieejamos uzlādes punktos, kuru izejas jauda ir mazāka par 50 kW: ierīces, kas izmanto interneta savienojumu un ļauj veikt drošu maksājumu darījumu, piemēram, tādas, kas ģenerē īpašu kvadrātkodu. |
| --- | --- |

c)

publiski pieejamos uzlādes punktos, kuru izejas jauda ir mazāka par 50 kW: ierīces, kas izmanto interneta savienojumu un ļauj veikt drošu maksājumu darījumu, piemēram, tādas, kas ģenerē īpašu kvadrātkodu.

No 2027. gada 1. janvāra uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka un kuri izvietoti TEN-T ceļu tīklā vai drošā un aizsargātā stāvvietā, tostarp uzlādes punkti, kas ierīkoti pirms 2024. gada 13. aprīļa, atbilst a) vai b) apakšpunkta prasībām.

Viens otrajā daļā minētais maksājumu terminālis vai ierīce var apkalpot vairākus publiski pieejamus uzlādes punktus uzlādes parkā.

Šajā punktā noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā.

2.   Ja uzlādes punktu operatori to apkalpotā publiski pieejamā uzlādes punktā piedāvā automātisku autentifikāciju, viņi nodrošina, ka galalietotājiem vienmēr ir tiesības neizmantot automātisko autentifikāciju, un tā vietā veikt vai nu transportlīdzekļa ad hoc uzlādi, kā noteikts 1. punktā, vai arī izmantot citu līgumisku uzlādes risinājumu, kas tiek piedāvāts minētajā uzlādes punktā. Uzlādes punktu operatori katrā publiski pieejamā uzlādes punktā, kuru tie apkalpo un kurā tie dara pieejamu automātisko autentifikāciju, minēto iespēju galalietotājiem parāda skaidri un piedāvā ērtā veidā.

3.   Publiski pieejamu uzlādes punktu operatoru noteiktās cenas ir samērīgas, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo uzlādes punktu operatori nediskriminē ar cenām, ko tie piemēro galalietotājiem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem vai starp dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr cenu līmeni drīkst diferencēt, bet tikai tad, ja diferenciācija ir samērīga un objektīvi pamatota.

4.   Publiski pieejamos uzlādes punktos, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka, operatora noteiktā ad hoc cena pamatojas uz piegādātās elektroenerģijas cenu par kWh. Turklāt minēto uzlādes punktu operatori var iekasēt izmantošanas maksu, piemērojot cenu par minūti, lai atturētu no uzlādes punkta ilgstošas aizņemšanas.

Tādu publiski pieejamu uzlādes punktu operatori, kuru izejas jauda ir 50 kW vai lielāka, uzlādes stacijās norāda ad hoc cenu par kWh un jebkādu iespējamo izmantošanas maksu, kas izteikta cenā par minūti, lai galalietotājiem pirms uzlādes sesijas sākšanas būtu zināma minētā informācija un būtu vieglāk salīdzināt cenas.

Tādu publiski pieejamu uzlādes punktu operatori, kuru izejas jauda ir mazāka par 50 kW, uzlādes stacijās, kuras tie apkalpo, informāciju par ad hoc cenu dara skaidri un viegli pieejamu kopā ar visiem tās cenas komponentiem, lai galalietotājiem pirms uzlādes sesijas sākšanas būtu zināma minētā informācija un būtu vieglāk salīdzināt cenas. Piemērojamos cenas komponentus norāda šādā secībā:

| — | cena par kWh, |
| --- | --- |

—

cena par kWh,

| — | cena par minūti, |
| --- | --- |

—

cena par minūti,

| — | cena par sesiju, un |
| --- | --- |

—

cena par sesiju, un

| — | jebkurš cits piemērojams cenas komponents. |
| --- | --- |

—

jebkurš cits piemērojams cenas komponents.

Pirmo un otro daļu piemēro visiem uzlādes punktiem, kas ierīkoti no 2024. gada 13. aprīļa.

5.   Cenas, ko mobilitātes pakalpojumu sniedzēji piemēro galalietotājiem, ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji pirms iecerētās uzlādes sesijas sākšanas galalietotājiem dara pieejamu visu informāciju par cenu, kas attiecas uz minēto uzlādes sesiju, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot visus cenas komponentus, tostarp piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko piemēro mobilitātes pakalpojumu sniedzējs. Nodevas ir samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji nepiemēro nekādas papildu maksas par pārrobežu e-viesabonēšanu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka to iestādes regulāri uzrauga uzlādes infrastruktūras tirgu un jo īpaši uzrauga uzlādes punktu operatoru un mobilitātes pakalpojumu sniedzēju atbilstību 3. un 5. punktam. Dalībvalstis arī cenšas nodrošināt, ka to iestādes regulāri uzrauga iespējami negodīgu komercpraksi, kas ietekmē patērētājus.

7.   Ne vēlāk kā 2024. gada 14. oktobrī uzlādes punktu operatori nodrošina, ka visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti ir savienoti digitāli.

8.   Uzlādes punktu operatori nodrošina, lai visi to apkalpotie publiski pieejamie uzlādes punkti, kas uzbūvēti pēc 2024. gada 13. aprīļa vai renovēti pēc 2024. gada 14. oktobra spēj veikt viedo uzlādi.

9.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka stāvvietās un atpūtas zonās TEN-T autoceļu tīklā, kur ir uzstādīta alternatīvo degvielu infrastruktūra, tiek izvietotas pienācīgas norādes par precīzu alternatīvo degvielu infrastruktūras atrašanās vietu.

10.   Publiski pieejamu uzlādes punktu operatori līdz 2025. gada 14. aprīlim nodrošina, ka visiem to apkalpotajiem publiski pieejamajiem līdzstrāvas uzlādes punktiem ir uzstādīts fiksēts uzlādes kabelis.

11.   Ja uzlādes punkta operators nav minētā punkta īpašnieks, tad saskaņā ar savstarpēju vienošanos īpašnieks dara pieejamu operatoram uzlādes punktu, kura tehniskie raksturlielumi ļauj operatoram izpildīt 2., 7., 8. un 10. punktā noteikto pienākumu.

6. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz autotransporta līdzekļu ūdeņraža uzpildes infrastruktūru

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā minimālais publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes staciju skaits tiek izvietots līdz 2030. gada 31. decembrim.

Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2030. gada 31. decembrim publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijas, kuru minimālā kumulatīvā jauda ir 1 tonna dienā un kuras ir aprīkotas ar vismaz 700 bāru uzpildes iekārtu, TEN-T pamattīklā ir izvietotas ne vairāk kā 200 km attālumā viena no otras.

Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2030. gada 31. decembrim katrā pilsētas mezglā tiek izvietota vismaz viena publiski pieejama ūdeņraža uzpildes stacija. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikta analīze, lai noskaidrotu šādu uzpildes staciju labāko atrašanās vietu, un ka šajā analīzē tiek jo īpaši izskatīta šādu uzpildes staciju izvietošana multimodālos mezglos, kur tās varētu apgādāt arī citus transporta veidus.

Dalībvalstis savos valsts politikas regulējumos izklāsta skaidru lineāru trajektoriju ceļā uz 2030. gada mērķrādītāju sasniegšanu, kā arī skaidru indikatīvu mērķrādītāju 2027. gadam, kas nodrošina pietiekamu TEN-T pamattīkla pārklājumu, lai apmierinātu tirgus vajadzības.

2.   Kaimiņos esošās dalībvalstis nodrošina, ka TEN-T pamattīkla pārrobežu posmos netiek pārsniegts 1. punkta otrajā daļā norādītais maksimālais attālums.

3.   Publiski pieejamas uzpildes stacijas operators vai, ja minētais operators nav šādas stacijas īpašnieks, stacijas īpašnieks saskaņā ar savstarpēju vienošanos nodrošina, ka stacija ir paredzēta mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu apkalpošanai.

4.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, gadījumos, ja uz TEN-T pamattīkla ceļiem gada vidējā dienas kopējā satiksmes intensitāte ir mazāka par 2 000 lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ja infrastruktūras ieviešanu nevar pamatot ar sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu novērtējumu, dalībvalstis var par līdz 50 % samazināt publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes staciju izejas jaudu, kas prasīta saskaņā ar šā panta 1. punktu, ar noteikumu, ka tiek ievērotas minētajā punktā noteiktās prasības attiecībā uz maksimālo attālumu starp ūdeņraža uzpildes stacijām un uzpildes iekārtas spiedienu. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem gadījumiem, kad tās ir izmantojušas šajā punktā minēto atkāpi. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem pārskata minētos gadījumus kā daļu no 15. pantā minētā valsts progresa ziņojuma.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja infrastruktūras ieviešanas izmaksas nav samērīgas ar ieguvumiem, tostarp ieguvumiem vides jomā, dalībvalstis var nolemt šā panta 1. punktu nepiemērot:

| a) | LESD 349. pantā minētajiem Savienības tālākajiem reģioniem; vai |
| --- | --- |

a)

LESD 349. pantā minētajiem Savienības tālākajiem reģioniem; vai

| b) | salām, uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai mazu izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

salām, uz kurām attiecas mazu savienotu sistēmu vai mazu izolētu sistēmu definīcija saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/944.

Šādos gadījumos dalībvalstis pamato savu lēmumu un visu attiecīgo informāciju dara pieejamu savas valsts politikas regulējumos.

7. pants

Ūdeņraža uzpildes infrastruktūra

1.   Ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās publiski pieejamajās uzpildes punktos nodrošina galalietotājiem iespēju veikt ad hoc uzpildi.

Ad hoc uzpilde ir iespējama visās publiski pieejamajās ūdeņraža uzpildes punktos, izmantojot Savienībā plaši izmantotu maksājumu instrumentu. Šajā nolūkā minēto punktu operatori pieņem elektroniskos maksājumus, izmantojot maksājumu pakalpojumiem paredzētus termināļus un ierīces, tostarp vismaz vienu no šādām ierīcēm:

| a) | maksājumu karšu lasītāji; |
| --- | --- |

a)

maksājumu karšu lasītāji;

| b) | tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes. |
| --- | --- |

b)

tādas ierīces ar bezkontakta funkciju, kas spēj nolasīt maksājumu kartes.

Publiski pieejamām ūdeņraža uzpildes stacijām, kas ierīkotas pēc 2024. gada 13. aprīļa, šajā punktā izklāstītās prasības piemēro no to ierīkošanas brīža. Publiski pieejamām ūdeņraža uzpildes stacijām, kas ierīkotas pirms 2024. gada 13. aprīļa, šajā punktā izklāstītās prasības piemēro no 2024. gada 14. oktobra.

Ja ūdeņraža uzpildes punkta operators nav minētā punkta īpašnieks, tad saskaņā ar savstarpēju vienošanos īpašnieks dara pieejamus operatoram ūdeņraža uzpildes punktus, kuru tehniskie raksturlielumi ļauj operatoram izpildīt šajā punktā noteiktos pienākumus.

2.   Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu operatoru noteiktās cenas ir samērīgas, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Publiski pieejamo ūdeņraža uzpildes punktu operatori nediferencē ar cenām, ko tie piemēro galalietotājiem un mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem, vai starp dažādiem mobilitātes pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr cenu līmeni drīkst diferencēt, bet tikai tad, ja diferenciācija ir objektīvi pamatota.

3.   Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu operatori to apkalpotajās publiski pieejamās ūdeņraža uzpildes stacijās skaidri parāda informāciju par ad hoc cenu par kg, lai galalietotājiem pirms uzlādes sesijas sākšanas būtu zināma minētā informācija un būtu vieglāk salīdzināt cenas.

4.   Publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes staciju operatori var sniegt ūdeņraža uzpildes pakalpojumus klientiem uz līguma pamata, arī citu mobilitātes pakalpojumu sniedzēju vārdā un uzdevumā. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji galalietotājiem nosaka samērīgas, pārredzamas un nediskriminējošas cenas. Mobilitātes pakalpojumu sniedzēji dara pieejamu galalietotājiem visu informāciju par cenu, kas attiecas uz viņu paredzēto uzpildes sesiju, pirms tās sākšanas, izmantojot brīvi pieejamus, plaši atbalstītus elektroniskos līdzekļus, skaidri nošķirot visus ūdeņraža uzpildes punkta operatora noteiktos cenas komponentus, tostarp piemērojamās e-viesabonēšanas izmaksas un citas maksas vai nodevas, ko tie piemēro.

8. pants

Sašķidrināta metāna infrastruktūra autotransporta līdzekļiem

Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2024. gada 31. decembrim vismaz TEN-T pamattīklā tiek izvietots atbilstošs skaits publiski pieejamu sašķidrināta metāna uzpildes punktu, lai nodrošinātu, ka ar sašķidrinātu metānu darbināmi lielas noslodzes transportlīdzekļi var pārvietoties visā Savienībā, ja ir pieprasījums un ja vien izmaksas nav nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem, arī ieguvumiem vides jomā.

TEN-T

9. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz krasta elektroapgādi jūras ostās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka TEN-T jūras ostās tiek nodrošināta jūras konteinerkuģu un jūras pasažieru kuģu minimālā krasta elektroapgāde.

Šajā sakarā tās veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2029. gada 31. decembrim:

| a) | TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras konteinerkuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē, iepriekšējos trīs gados pārsniedz 100, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras konteinerkuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kuri pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā; |
| --- | --- |

a)

TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras konteinerkuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē, iepriekšējos trīs gados pārsniedz 100, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras konteinerkuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kuri pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā;

| b) | TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras Ro-Ro pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām un jūras ātrgaitas pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē iepriekšējos trīs gados pārsniedz 40, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras Ro-Ro pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām un jūras ātrgaitas pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kuri pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā; |
| --- | --- |

b)

TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras Ro-Ro pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām un jūras ātrgaitas pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē iepriekšējos trīs gados pārsniedz 40, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras Ro-Ro pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām un jūras ātrgaitas pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kuri pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā;

| c) | TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000, kas nav jūras Ro-Ro pasažieru kuģi un jūras ātrgaitas pasažieru kuģi, vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē iepriekšējos trīs gados pārsniedz 25, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kas nav jūras Ro-Ro pasažieru kuģi un jūras ātrgaitas pasažieru kuģi, un ir pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā. |
| --- | --- |

c)

TEN-T pamattīkla jūras ostas un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostas –, kurās jūras pasažieru kuģu ar bruto tilpību virs 5 000, kas nav jūras Ro-Ro pasažieru kuģi un jūras ātrgaitas pasažieru kuģi, vidējais ikgadējais vizīšu skaits ar pietauvošanos piestātnē iepriekšējos trīs gados pārsniedz 25, – ir aprīkotas tā, lai katru gadu nodrošinātu krasta elektroapgādi vismaz 90 % no visiem ostā piestājušajiem jūras pasažieru kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 tonnām, kas nav jūras Ro-Ro pasažieru kuģi un jūras ātrgaitas pasažieru kuģi, un ir pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā.

2.   Regulas (ES) 2023/1805 6. panta 5. punkta a), b), c), e) un g) apakšpunktā minēto kuģu piestāšanu ostā neņem vērā, nosakot to kuģu kopējo skaitu, kuri piestāj ostā un kuri saskaņā ar šā panta 1. punktu ir pietauvoti piestātnē attiecīgajā jūras ostā.

3.   Ja TEN-T pamattīkla jūras ostas vai TEN-T visaptverošā tīkla jūras osta atrodas uz salas, vai LESD 349. pantā minētā tālākā reģionā vai Seūtas un Meliljas teritorijā, kas nav tieši savienota ar kontinentālās daļas elektrotīklu, vai – tālākā reģiona vai Seūtas un Meliljas gadījumā – ar kaimiņvalsts elektrotīklu, šā panta 1. punktu nepiemēro, kamēr šāds pieslēgums nav pabeigts vai nav pietiekama vietējā elektroenerģijas ražošanas jauda no nefosiliem enerģijas avotiem, lai apmierinātu attiecīgi salas, tālākā reģiona vai Seūtas un Meliljas vajadzības.

10. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz krasta elektroapgādi iekšējo ūdensceļu ostās

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | līdz 2024. gada 31. decembrim visās TEN-T pamattīkla iekšējo ūdensceļu ostās ir izvietota vismaz viena iekārta, kas nodrošina iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu krasta elektroapgādi; |
| --- | --- |

a)

līdz 2024. gada 31. decembrim visās TEN-T pamattīkla iekšējo ūdensceļu ostās ir izvietota vismaz viena iekārta, kas nodrošina iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu krasta elektroapgādi;

TEN-T

| b) | līdz 2029. gada 31. decembrim visās TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu ostās ir izvietota vismaz viena iekārta, kas nodrošina iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu krasta elektroapgādi. |
| --- | --- |

b)

līdz 2029. gada 31. decembrim visās TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu ostās ir izvietota vismaz viena iekārta, kas nodrošina iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu krasta elektroapgādi.

TEN-T

11. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz sašķidrināta metāna piegādi jūras ostās

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 2. punktā minētajās TEN-T pamattīkla jūras ostās tiek izvietots atbilstošs skaits sašķidrināta metāna uzpildes punktu, lai līdz 2024. gada 31. decembrim panāktu, ka jūras kuģi var pārvietoties visā TEN-T pamattīklā. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sadarbojas ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstīgu TEN-T pamattīkla pārklājumu.

2.   Dalībvalstis savos valstu politikas regulējumos izraugās tās TEN-T pamattīkla jūras ostas, kam jānodrošina piekļuve 1. punktā minētajiem sašķidrināta metāna uzpildes punktiem, ņemot vērā ostas attīstību, esošos sašķidrināta metāna uzpildes punktus un faktisko tirgus pieprasījumu, gan īstermiņā, gan ilgtermiņā, kā arī citas norises.

12. pants

Mērķrādītāji attiecībā uz stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās TEN-T pamattīkla lidostās un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās tiek nodrošināta stāvošu gaisa kuģu elektroapgāde:

| a) | līdz 2024. gada 31. decembrim – visās gaisa kuģu kontaktstāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, lai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus vai iekrautu vai izkrautu kravu; |
| --- | --- |

a)

līdz 2024. gada 31. decembrim – visās gaisa kuģu kontaktstāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, lai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus vai iekrautu vai izkrautu kravu;

| b) | līdz 2029. gada 31. decembrim – visās gaisa kuģu attālinātās stāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, lai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus un/vai iekrautu vai izkrautu kravu. |
| --- | --- |

b)

līdz 2029. gada 31. decembrim – visās gaisa kuģu attālinātās stāvvietās, ko izmanto komerciāliem gaisa pārvadājumiem, lai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus un/vai iekrautu vai izkrautu kravu.

2.   Dalībvalstis var atbrīvot TEN-T tīkla lidostas, kurās pēdējo trīs gadu laikā ir veikts mazāk nekā 10 000 komerciālo lidojumu gadā, no pienākuma nodrošināt stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi visās gaisa kuģu attālinātajās stāvvietās.

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro īpašām atledošanas apstrādei paredzētajām stāvvietām, stāvvietām noteiktās militārās zonās un stāvvietām, kas īpaši paredzētas vispārējas nozīmes aviācijas gaisa kuģiem, kuru maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5,7 tonnām.

4.   Dalībvalstis vēlākais no 2030. gada 1. janvāra veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 1. punktu piegādātā elektroenerģija nāk no elektrotīkla vai tiek ražota uz vietas bez fosilajām degvielām.

13. pants

Dzelzceļa infrastruktūra

Attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūru, uz kuru neattiecas Regula (ES) Nr. 1315/2013, dalībvalstis novērtē alternatīvo degvielu tehnoloģiju un dzinēju sistēmu, piemēram, ar ūdeņradi vai bateriju darbināmu vilcienu, izstrādi dzelzceļa posmiem, kurus tehnisku vai izmaksu efektivitātes apsvērumu dēļ nevar pilnībā elektrificēt, un attiecīgā gadījumā novērtē jebkādas uzlādes un uzpildes infrastruktūras vajadzības.

14. pants

Valstu politikas regulējumi

1.   Katra dalībvalsts līdz 2024. gada 31. decembrim sagatavo un nosūta Komisijai projektu valsts politikas regulējumam par alternatīvo degvielu tirgus attīstību transporta nozarē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanu.

2.   Minētajā valsts politikas regulējumā ietver vismaz šādus elementus:

| a) | novērtējums par tirgus pašreizējo situāciju un turpmāko attīstību attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību, kā arī alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību salās un tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

a)

novērtējums par tirgus pašreizējo situāciju un turpmāko attīstību attiecībā uz alternatīvajām degvielām transporta nozarē un par alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību, apsverot alternatīvo degvielu infrastruktūras intermodālo pieejamību un attiecīgā gadījumā pārrobežu nepārtrauktību, kā arī alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstību salās un tālākajos reģionos;

| b) | valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji; |
| --- | --- |

b)

valstu mērķrādītāji un mērķi saskaņā ar 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11. un 12. pantu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji;

| c) | rīcībpolitikas un pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti šā punkta b) apakšpunktā norādītie obligātie mērķrādītāji un mērķi; |
| --- | --- |

c)

rīcībpolitikas un pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti šā punkta b) apakšpunktā norādītie obligātie mērķrādītāji un mērķi;

| d) | plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, īpaši ņemot vērā uzlādes stacijas un ūdeņraža uzpildes stacijas sabiedriskā transporta pakalpojumiem un uzlādes stacijas automobiļu koplietošanai; |
| --- | --- |

d)

plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina piesaistītajiem transportlīdzekļu parkiem paredzētas alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, īpaši ņemot vērā uzlādes stacijas un ūdeņraža uzpildes stacijas sabiedriskā transporta pakalpojumiem un uzlādes stacijas automobiļu koplietošanai;

| e) | plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina un sekmē mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes staciju ieviešanu privātās vietās, kas nav publiski pieejamas; |
| --- | --- |

e)

plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina un sekmē mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes staciju ieviešanu privātās vietās, kas nav publiski pieejamas;

| f) | plānotie vai pieņemtie pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai pilsētu mezglos, īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem; |
| --- | --- |

f)

plānotie vai pieņemtie pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai pilsētu mezglos, īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem;

| g) | plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu; |
| --- | --- |

g)

plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas veicina pietiekamu skaitu publiski pieejamu lieljaudas uzlādes punktu;

| h) | plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uzlādes punktu ierīkošana un ekspluatācija, arī divvirzienu uzlādes punktu ģeogrāfiskais sadalījums, veicina energosistēmas elastību un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektrosistēmā; |
| --- | --- |

h)

plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uzlādes punktu ierīkošana un ekspluatācija, arī divvirzienu uzlādes punktu ģeogrāfiskais sadalījums, veicina energosistēmas elastību un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektrosistēmā;

| i) | pasākumi, kas nodrošina, ka publiski pieejami uzlādes un uzpildes punkti alternatīvām degvielām ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditātiatbilstīgi Direktīvas (ES) 2019/882 piekļūstamības prasībām; |
| --- | --- |

i)

pasākumi, kas nodrošina, ka publiski pieejami uzlādes un uzpildes punkti alternatīvām degvielām ir piekļūstami vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditātiatbilstīgi Direktīvas (ES) 2019/882 piekļūstamības prasībām;

| j) | plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai, iepirkumam un ekspluatācijai alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

j)

plānotie vai pieņemtie pasākumi, kas novērš iespējamos šķēršļus plānošanai, atļauju piešķiršanai, iepirkumam un ekspluatācijai alternatīvo degvielu infrastruktūras jomā;

| k) | pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu jūras ostās, izņemot sašķidrināta metāna un krasta elektroapgādi jūras peldlīdzekļu vajadzībām, īpaši attiecībā uz ūdeņradi, amonjaku, metanolu un elektroenerģiju; |
| --- | --- |

k)

pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu jūras ostās, izņemot sašķidrināta metāna un krasta elektroapgādi jūras peldlīdzekļu vajadzībām, īpaši attiecībā uz ūdeņradi, amonjaku, metanolu un elektroenerģiju;

| l) | pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, tostarp mērķrādītājiem, galvenajiem atskaites punktiem un nepieciešamo finansējumu, ar ūdeņradi vai baterijām darbināmiem vilcieniem tajos TEN-T dzelzceļa posmos, kurus nevar elektrificēt; |
| --- | --- |

l)

pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, tostarp mērķrādītājiem, galvenajiem atskaites punktiem un nepieciešamo finansējumu, ar ūdeņradi vai baterijām darbināmiem vilcieniem tajos TEN-T dzelzceļa posmos, kurus nevar elektrificēt;

| m) | pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu lidostās, izņemot stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, piemēram, attiecībā uz gaisa kuģu elektrouzlādi un ūdeņraža uzpildi; |
| --- | --- |

m)

pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu lidostās, izņemot stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, piemēram, attiecībā uz gaisa kuģu elektrouzlādi un ūdeņraža uzpildi;

| n) | pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu iekšējo ūdensceļu navigācijā, piemēram, attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi. |
| --- | --- |

n)

pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu iekšējo ūdensceļu navigācijā, piemēram, attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi.

3.   Minētajā valsts politikas regulējumā var ietvert šādus elementus:

| a) | pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu jūras ostās, piemēram, attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ostas pakalpojumiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/352 (31); |
| --- | --- |

a)

pārskats par pašreizējo stāvokli, perspektīvām un plānotajiem pasākumiem attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu jūras ostās, piemēram, attiecībā uz elektroenerģiju un ūdeņradi, ostas pakalpojumiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/352 (31);

| b) | valstu mērķrādītāji un pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai autoceļu tīklos, kas nav iekļauti TEN-T pamattīklā vai TEN-T visaptverošajā tīklā, jo īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem; |
| --- | --- |

b)

valstu mērķrādītāji un pasākumi alternatīvo degvielu infrastruktūras veicināšanai autoceļu tīklos, kas nav iekļauti TEN-T pamattīklā vai TEN-T visaptverošajā tīklā, jo īpaši attiecībā uz publiski pieejamiem uzlādes punktiem;

| c) | pasākumi, kuru mērķis ir garantēt piekļuvi uzlādes un uzpildes infrastruktūrai visā dalībvalsts teritorijā, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem, lai nodrošinātu to piekļūstamību un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kuru mērķis ir garantēt piekļuvi uzlādes un uzpildes infrastruktūrai visā dalībvalsts teritorijā, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidiem, lai nodrošinātu to piekļūstamību un teritoriālo kohēziju;

| d) | pasākumi, kas nodrošina, ka valsts līmenī publiski pieejamas alternatīvo degvielu infrastruktūras blīvums atbilst apdzīvotības blīvumam; |
| --- | --- |

d)

pasākumi, kas nodrošina, ka valsts līmenī publiski pieejamas alternatīvo degvielu infrastruktūras blīvums atbilst apdzīvotības blīvumam;

| e) | valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar a), b), c) un d) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji. |
| --- | --- |

e)

valstu mērķrādītāji un mērķi alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai saistībā ar a), b), c) un d) apakšpunktu, attiecībā uz kuriem šajā regulā ir noteikti obligātie valstu mērķrādītāji.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā tiek ņemtas vērā to teritorijās esošo dažādo transporta veidu vajadzības.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts politikas regulējumā attiecīgi tiek ņemtas vērā reģionālo un vietējo iestāžu intereses, īpaši attiecībā uz sabiedriskā transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, kā arī attiecīgo ieinteresēto personu intereses.

6.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas, konsultējoties vai izmantojot kopīgus politikas regulējumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas mērķu sasniegšanai, ir saskaņoti un koordinēti. Konkrētāk, dalībvalstis sadarbojas alternatīvo degvielu izmantošanas stratēģiju izstrādē un attiecīgās infrastruktūras ieviešanā ūdensceļu transporta jomā. Sadarbības procesā dalībvalstīm palīdz Komisija.

7.   Alternatīvo degvielu infrastruktūras atbalsta pasākumi atbilst attiecīgajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

8.   Katra dalībvalsts savu valsts politikas regulējuma projektu dara publiski pieejamu un nodrošina, ka sabiedrībai laikus tiek dotas reālas iespējas piedalīties valsts politikas regulējuma projekta sagatavošanā.

9.   Komisija novērtē valstu politikas regulējumu projektus un var sniegt ieteikumus dalībvalstīm. Minētos ieteikumus sniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā panta 1. punktā minētā valsts politikas regulējuma projekta iesniegšanas. Tajos īpaši var pievērsties šādiem jautājumiem:

| a) | mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. un 13. pantā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

a)

mērķrādītāju un mērķu vērienīgums, lai izpildītu 3., 4., 6., 8., 9., 10., 11., 12. un 13. pantā noteiktos pienākumus;

| b) | rīcībpolitikas un pasākumi, kas saistīti ar valstu mērķrādītājiem un mērķiem. |
| --- | --- |

b)

rīcībpolitikas un pasākumi, kas saistīti ar valstu mērķrādītājiem un mērķiem.

10.   Katra dalībvalsts savā galīgajā valsts politikas regulējumā pienācīgi ņem vērā visus Komisijas ieteikumus. Ja attiecīgā dalībvalsts ieteikumus vai būtisku to daļu neņem vērā, minētā dalībvalsts sniedz Komisijai rakstisku pamatojumu.

11.   Līdz 2025. gada 31. decembrim katra dalībvalsts savu galīgo valsts politikas regulējumu izstrādā viegli lasāmā un saprotamā formātā un paziņo Komisijai. Komisija minētos galīgos valstu politikas regulējumus dara publiski pieejamus.

15. pants

Valstu ziņošana

1.   Līdz 2027. gada 31. decembrim un pēc tam reizi divos gados katra dalībvalsts iesniedz Komisijai atsevišķu valsts progresa ziņojumu par valsts politikas regulējuma īstenošanu. Ziņojumu sagatavo viegli lasāmā un saprotamā formātā, un Komisija to dara publiski pieejamu.

2.   Valsts progresa ziņojumā ietver I pielikumā uzskaitīto informāciju un vajadzības gadījumā attiecīgu pamatojumu par to, kādā līmenī ir sasniegti 14. panta 2. punktā minētie valstu mērķrādītāji un mērķi, kā arī pasākumus, kas jāveic, lai šos mērķrādītājus un mērķus sasniegtu turpmāk.

3.   Dalībvalstis līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados novērtē, kā uzlādes punktu ieviešana un ekspluatācija varētu sekmēt to, ka elektrotransportlīdzekļi vēl vairāk veicina energosistēmas elastību, tostarp to dalību balansēšanas tirgū, un atjaunīgās elektroenerģijas turpmāku absorbciju. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu veidu uzlādes punktus, arī tos, kas piedāvā viedo un divvirzienu uzlādi un visas izejas jaudas, – gan publiskos, gan privātos –, un sniedz ieteikumus attiecībā uz uzlādes punkta veidu, atbalsta tehnoloģiju un ģeogrāfisko sadalījumu, lai veicinātu lietotāju spēju sistēmā integrēt savus elektrotransportlīdzekļus. Minētajā novērtējumā nosaka atbilstīgus pasākumus, kas jāīsteno, lai izpildītu šajā regulā noteiktās prasības, tostarp pasākumus, kas nodrošina infrastruktūras plānošanas saskaņotību ar attiecīgā tīkla plānošanu. Minētajā novērtējumā ņem vērā visu ieinteresēto personu ieguldījumu, un to dara publiski pieejamu. Katra dalībvalsts var pieprasīt, lai minēto novērtējumu veic regulatīvā iestāde. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus papildu uzlādes punktu ieviešanai un minētos pasākumus iekļauj šā panta 1. punktā minētajos valstu progresa ziņojumos. Minēto novērtējumu un pasākumus sistēmu operatori ņem vērā tīkla attīstības plānos, kas minēti Direktīvas (ES) 2019/944 32. panta 3. punktā un 51. pantā.

4.   Pamatojoties uz pārvades sistēmas operatoru un sadales sistēmas operatoru sniegtajiem ievaddatiem, katras dalībvalsts regulatīvā iestāde līdz 2024. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados novērtē divvirzienu uzlādes potenciālo ietekmi uz lietošanas un sistēmas izmaksu samazināšanos un atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvara palielināšanos elektroenerģijas sistēmā. Novērtējumu dara publiski pieejamu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, ar ko pielāgo divvirzienu uzlādes punktu pieejamību un ģeogrāfisko sadalījumu privātās teritorijās, un iekļauj tos 1. punktā minētajā progresa ziņojumā.

16. pants

Valstu politikas regulējumu un valstu progresa ziņojumu saturs, struktūra un formāts

Līdz 2024. gada 14. oktobrim Komisija pieņem norādījumus un veidnes attiecībā uz to valsts politikas regulējumu saturu, struktūru un formātu, kas dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 14. pantu, un to valstu progresa ziņojumu saturu, kas dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar 15. panta 1. punktu. Komisija var pieņemt norādījumus un veidnes, kas atvieglotu jebkādu citu šīs regulas noteikumu efektīvu piemērošanu visā Savienībā.

17. pants

Valstu politikas regulējumu un valstu progresa ziņojumu pārskatīšana

1.   Līdz 2026. gada 31. decembrim Komisija novērtē valstu politikas regulējumus, ko dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 14. panta 11. punktu, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par minēto valstu politikas regulējumu novērtējumu un to saskaņotību Savienības līmenī, arī pirmo novērtējumu par 14. panta 2. punktā minēto valstu mērķrādītāju un mērķu paredzamo sasniegšanas līmeni.

2.   Komisija novērtē valstu progresa ziņojumus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 15. panta 1. punktu, un attiecīgi sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanu un pienākumu izpildi.

3.   Attiecīgā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc 2. punktā minēto ieteikumu saņemšanas paziņo Komisijai to, kā tā minētos ieteikumus plāno īstenot. Ja attiecīgā dalībvalsts nolemj ieteikumus vai būtisku to daļu neīstenot, tā sniedz Komisijai savas rīcības pamatojumu.

4.   Dalībvalsts pēc 3. punktā minētā paziņojuma vai pamatojuma iesniegšanas nākamajā valsts progresa ziņojumā izklāsta, kā tā ir īstenojusi attiecīgos ieteikumus.

5.   Vienu gadu pēc tam, kad dalībvalstis, ievērojot 15. panta 1. punktu, iesniegušas valstu progresa ziņojumus, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par minēto valstu progresa ziņojumu novērtējumu. Minētajā novērtējumā izvērtē:

| a) | dalībvalstu panākto progresu 14. panta 2. punktā minēto mērķrādītāju un mērķu sasniegšanā, tostarp dalībvalstu atbildes uz Komisijas ieteikumiem saskaņā ar šā panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu panākto progresu 14. panta 2. punktā minēto mērķrādītāju un mērķu sasniegšanā, tostarp dalībvalstu atbildes uz Komisijas ieteikumiem saskaņā ar šā panta 2. punktu;

| b) | alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības saskaņotību Savienības līmenī. |
| --- | --- |

b)

alternatīvo degvielu infrastruktūras attīstības saskaņotību Savienības līmenī.

6.   Pamatojoties uz 14. panta 11. punktā minētajiem galīgajiem valstu politikas regulējumiem, 15. panta 1. punktā minētajiem valstu progresa ziņojumiem un 18. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija dara publiski pieejamu un regulāri atjaunina informāciju par valstu mērķrādītājiem un mērķiem, ko katra dalībvalsts iesniegusi attiecībā uz:

| a) | publiski pieejamu uzlādes punktu un uzlādes staciju skaitu atsevišķi par mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem uzlādes punktiem un lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem uzlādes punktiem un uzlādes stacijām un saskaņā ar III pielikumā noteikto iedalījumu kategorijās; |
| --- | --- |

a)

publiski pieejamu uzlādes punktu un uzlādes staciju skaitu atsevišķi par mazas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem uzlādes punktiem un lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem uzlādes punktiem un uzlādes stacijām un saskaņā ar III pielikumā noteikto iedalījumu kategorijās;

| b) | publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu skaitu; |
| --- | --- |

b)

publiski pieejamu ūdeņraža uzpildes punktu skaitu;

| c) | krasta elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās; |
| --- | --- |

c)

krasta elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās;

| d) | stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās; |
| --- | --- |

d)

stāvošu gaisa kuģu elektroapgādes infrastruktūru TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās;

| e) | sašķidrināta metāna uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās; |
| --- | --- |

e)

sašķidrināta metāna uzpildes punktu skaitu TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās;

| f) | mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu sašķidrināta metāna uzpildes punktu skaitu; |
| --- | --- |

f)

mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu sašķidrināta metāna uzpildes punktu skaitu;

| g) | mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu CNG uzpildes punktu skaitu; |
| --- | --- |

g)

mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētu publiski pieejamu CNG uzpildes punktu skaitu;

| h) | citu alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās; |
| --- | --- |

h)

citu alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras ostās un iekšējo ūdensceļu ostās;

| i) | citu alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās; |
| --- | --- |

i)

citu alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla lidostās;

| j) | dzelzceļa transportam paredzētiem alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem. |
| --- | --- |

j)

dzelzceļa transportam paredzētiem alternatīvo degvielu uzlādes un uzpildes punktiem.

18. pants

Progresa pārraudzība

1.   Līdz 2025. gada 31. martam un pēc tam katru gadu līdz 31. martam dalībvalstis saskaņā ar III pielikuma prasībām paziņo Komisijai kopējo kumulatīvo uzlādes izejas jaudu un publiski pieejamo uzlādes punktu skaitu, kā arī to baterijas elektrotransportlīdzekļu un ārēji lādējamu hibrīdtransportlīdzekļu skaitu, kas to teritorijā reģistrēti līdz iepriekšējā gada 31. decembrim.

2.   Neskarot LESD 258. pantā paredzēto procedūru, ja no šā panta 1. punktā minētā ziņojuma vai no jebkādas Komisijai pieejamas informācijas izriet, ka dalībvalsts nav sasniegusi 3. panta 1. punktā minētos valsts mērķrādītājus, Komisija var izdot attiecīgu konstatējumu un ieteikt attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus, lai sasniegtu valsts mērķrādītājus. Trīs mēnešu laikā pēc Komisijas konstatējuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts Komisijai paziņo:

| a) | korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktos valsts mērķrādītājus, tostarp jebkādas papildu darbības, ko dalībvalsts paredz īstenot, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus; un |
| --- | --- |

a)

korektīvos pasākumus, ko tā plāno īstenot, lai sasniegtu šīs regulas 3. panta 1. punktā noteiktos valsts mērķrādītājus, tostarp jebkādas papildu darbības, ko dalībvalsts paredz īstenot, lai sasniegtu minētos mērķrādītājus; un

| b) | skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu minēto mērķrādītāju sasniegšanā. |
| --- | --- |

b)

skaidru darbību grafiku, kas ļauj novērtēt ikgadējo progresu minēto mērķrādītāju sasniegšanā.

Ja Komisija atzīst, ka korektīvie pasākumi ir apmierinoši, attiecīgā dalībvalsts atjaunina savu jaunāko valsts progresa ziņojumu, kas minēts 15. pantā, ar minētajiem korektīvajiem pasākumiem un iesniedz to Komisijai.

Komisija savus ieteikumus un attiecīgās dalībvalsts korektīvos pasākumus un papildu darbības dara publiski pieejamus.

19. pants

Informācija lietotājiem

1.   Tiek darīta pieejama attiecīga, konsekventa un skaidra informācija par tiem tirgū laistajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kurus var regulāri uzlādēt vai uzpildīt.

Minēto informāciju dara pieejamu:

| a) | mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās un mehāniskajos transportlīdzekļos – to veic ražotāji, kad minētie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū; |
| --- | --- |

a)

mehānisko transportlīdzekļu rokasgrāmatās un mehāniskajos transportlīdzekļos – to veic ražotāji, kad minētie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū;

| b) | uzlādes un uzpildes punktos – to veic uzlādes un uzpildes punktu operatori; un |
| --- | --- |

b)

uzlādes un uzpildes punktos – to veic uzlādes un uzpildes punktu operatori; un

| c) | mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās – to veic izplatītāji. |
| --- | --- |

c)

mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecības vietās – to veic izplatītāji.

2.   To, vai transportlīdzekļi un infrastruktūra vai degvielas un transportlīdzekļi, uz kuriem attiecas šā panta 1. punkts, ir saderīgi, nosaka pēc II pielikuma 10.1. un 10.2. punktā minētajām tehniskajām specifikācijām.

Ja šādas tehniskās specifikācijas atsaucas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, grafiskais attēlojums ir vienkāršs un viegli saprotams.

Minēto grafisko attēlojumu tā, ka tas ir skaidri redzams, izvieto:

| a) | uzpildes punktu operatori uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos to apkalpotajos uzpildes punktos no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū; |
| --- | --- |

a)

uzpildes punktu operatori uz attiecīgajiem sūkņiem un to sprauslām visos to apkalpotajos uzpildes punktos no dienas, kad degvielas tiek laistas tirgū;

| b) | ražotāji visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem minētajai degvielai ieteiktajiem un piemērotajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū. |
| --- | --- |

b)

ražotāji visu degvielas tvertņu uzpildes atveres vāciņu tiešā tuvumā visiem minētajai degvielai ieteiktajiem un piemērotajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kad šādi mehāniskie transportlīdzekļi tiek laisti tirgū.

3.   Ja uzpildes stacijā tiek rādītas degvielas cenas, dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgā gadījumā, un jo īpaši ūdeņradim, informācijas nolūkos un ievērojot II pielikuma 10.3. punktā minēto alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanas kopīgo metodoloģiju, rāda attiecīgo vienības cenu salīdzinājumu.

4.   Gadījumos, kad Eiropas standarti, kas paredz degvielas tehniskās specifikācijas, neietver marķēšanas prasības norādīt atbilstību attiecīgajiem standartiem, ja marķēšanas prasības neatsaucas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmām vai ja marķēšanas prasības nav piemērotas šīs regulas mērķu sasniegšanai, Komisija 1. un 2. punkta vienādas īstenošanas nolūkā var pilnvarot Eiropas standartizācijas organizācijas izstrādāt saderības marķējuma specifikācijas.

Pamatojoties uz saderības marķējuma specifikācijām, kuras Eiropas standartizācijas organizācijas izstrādājušas, ievērojot pirmajā daļā minēto pilnvarojumu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka saderības grafisku atainojumu, tostarp krāsu kodējuma shēmu, attiecībā uz degvielām, kuras ir ieviestas Savienības tirgū un kuras saskaņā ar Komisijas novērtējumu veido vismaz 1 % no kopējā pārdotā apjoma vairāk nekā vienā dalībvalstī.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 23. panta 2. punktā.

5.   Ja tiek atjaunināti attiecīgo Eiropas standartu marķēšanas noteikumi vai izstrādāti jauni alternatīvo degvielu Eiropas standarti, attiecīgās marķēšanas prasības piemēro visiem uzlādes un uzpildes punktiem ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc attiecīgā īstenošanas akta pieņemšanas un visiem tirgū laistiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem no attiecīgā īstenošanas akta spēkā stāšanās dienas.

20. pants

Datu sniegšana

1.   Dalībvalstis izraugās Identifikācijas reģistrācijas organizāciju (IDRO). IDRO līdz 2025. gada 14. aprīlim izdod un pārvalda unikālos identifikācijas (ID) kodus, ar ko identificē vismaz uzlādes punktu operatorus un mobilitātes pakalpojumu sniedzējus.

2.   Līdz 2025. gada 14. aprīlim publiski pieejamu alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu operatori, vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – minēto punktu īpašnieki nodrošina statisko un dinamisko datu pieejamību par alternatīvo degvielu infrastruktūru, ko tie apkalpo, vai pakalpojumiem, kas ir cieši saistīti ar šādu infrastruktūru, kuru tie nodrošina vai bez maksas nodod ārpakalpojumu sniedzējiem. Dara pieejamus šādus datu veidus:

| a) | statiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem:






  i) | alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, |
| --- | --- | --- |

a)

statiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem:

i)

alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu ģeogrāfiskā atrašanās vieta,

| ii) | savienotāju skaits, |
| --- | --- |

ii)

savienotāju skaits,

| iii) | cilvēkiem ar invaliditāti paredzēto stāvvietu skaits, |
| --- | --- |

iii)

cilvēkiem ar invaliditāti paredzēto stāvvietu skaits,

| iv) | uzlādes stacijas un uzpildes stacijas īpašnieka un operatora kontaktinformācija, |
| --- | --- |

iv)

uzlādes stacijas un uzpildes stacijas īpašnieka un operatora kontaktinformācija,

| v) | darba laiks; |
| --- | --- |

v)

darba laiks;

| b) | papildu statiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem uzlādes punktiem:






  i) | vismaz uzlādes punkta operatora ID kodi, |
| --- | --- | --- |

b)

papildu statiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem uzlādes punktiem:

i)

vismaz uzlādes punkta operatora ID kodi,

| ii) | savienotāja tips, |
| --- | --- |

ii)

savienotāja tips,

| iii) | strāvas veids (maiņstrāva/līdzstrāva), |
| --- | --- |

iii)

strāvas veids (maiņstrāva/līdzstrāva),

| iv) | uzlādes stacijas maksimālā izejas jauda (kW), |
| --- | --- |

iv)

uzlādes stacijas maksimālā izejas jauda (kW),

| v) | uzlādes punkta maksimālā izejas jauda (kW), |
| --- | --- |

v)

uzlādes punkta maksimālā izejas jauda (kW),

| vi) | transportlīdzekļa tipa savietojamība; |
| --- | --- |

vi)

transportlīdzekļa tipa savietojamība;

| c) | dinamiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem:






  i) | darbības statuss (darbojas/nedarbojas), |
| --- | --- | --- |

c)

dinamiskie dati par to apkalpotajiem publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem:

i)

darbības statuss (darbojas/nedarbojas),

| ii) | pieejamība (aizņemts/brīvs), |
| --- | --- |

ii)

pieejamība (aizņemts/brīvs),

| iii) | ad hoc cena, |
| --- | --- |

iii)

ad hoc cena,

| iv) | piegādātā elektroenerģija ir 100 % no atjaunīgajiem energoresursiem (jā/nē). |
| --- | --- |

iv)

piegādātā elektroenerģija ir 100 % no atjaunīgajiem energoresursiem (jā/nē).

Šā punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības nepiemēro publiski pieejamiem uzlādes punktiem, kuros par uzlādes pakalpojumu nav jāmaksā.

3.   Katrs publiski pieejamu alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu operators vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – minēto punktu īpašnieks izveido lietojumprogrammu saskarni (API), kas nodrošina brīvu un neierobežotu piekļuvi 2. punktā minētajiem datiem, un informāciju par minēto API iesniedz valsts piekļuves punktam.

Lai nodrošinātu automatizētu un vienotu datu apmaiņu starp publiski pieejamu uzlādes un uzpildes punktu operatoriem un datu lietotājiem, katra uzlādes un uzpildes punkta operatora vai – saskaņā ar vienošanos starp tiem – minēto punktu īpašnieka API atbilst kopējām tehniskajām prasībām, ko Komisija noteikusi 6. punktā minētajos deleģētajos aktos.

4.   Dalībvalstis līdz 2024. gada 31. decembrim sāk nodrošināt, ka šā panta 2. punktā minētie dati ar savas valsts piekļuves punktu starpniecību atklātā un nediskriminējošā veidā tiek darīti pieejami visiem datu lietotājiem saskaņā ar attiecīgajiem Deleģētās regulas (ES) 2022/670 noteikumiem par šādiem datiem un ievērojot citas papildinošas specifikācijas, ko var pieņemt saskaņā ar šā panta 7. punktu. Ja dalībvalstis apkopo datus savos valsts piekļuves punktos, tās var sniegt minētos datus kopējam Eiropas piekļuves punktam, izmantojot API.

5.   Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim izveido vienotu Eiropas piekļuves punktu, kas darbojas kā datu vārteja, kura atvieglo piekļuvi 2. punktā minētajiem datiem, kas nāk no dažādiem valstu piekļuves punktiem. Komisija nodrošina, ka vienotajam Eiropas piekļuves punktam ir viegli piekļūt un to var izmantot visi datu lietotāji, un šajā nolūkā izveido, piemēram, īpašu tīmekļa portālu.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 22. pantu ar mērķi:

| a) | grozīt šā panta 2. punktu, lai – ņemot vērā tehnoloģiju attīstību vai jaunus pakalpojumus, kas darīti pieejami tirgū, – iekļautu papildu datu veidus attiecībā uz publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem vai pakalpojumiem, kas ir cieši saistīti ar šādu infrastruktūru un ko minētās infrastruktūras operatori nodrošina vai uztic ārpakalpojumu sniedzējiem; un |
| --- | --- |

a)

grozīt šā panta 2. punktu, lai – ņemot vērā tehnoloģiju attīstību vai jaunus pakalpojumus, kas darīti pieejami tirgū, – iekļautu papildu datu veidus attiecībā uz publiski pieejamiem alternatīvo degvielu uzlādes punktiem un uzpildes punktiem vai pakalpojumiem, kas ir cieši saistīti ar šādu infrastruktūru un ko minētās infrastruktūras operatori nodrošina vai uztic ārpakalpojumu sniedzējiem; un

| b) | papildināt šo regulu, nosakot kopīgas tehniskās prasības kopīgai lietojumprogrammu saskarnei, lai nodrošinātu automatizētu un vienotu datu apmaiņu starp publiski pieejamu alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu operatoriem un datu lietotājiem. |
| --- | --- |

b)

papildināt šo regulu, nosakot kopīgas tehniskās prasības kopīgai lietojumprogrammu saskarnei, lai nodrošinātu automatizētu un vienotu datu apmaiņu starp publiski pieejamu alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu operatoriem un datu lietotājiem.

7.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka:

| a) | specifikācijas, kas papildina Deleģētajā regulā (ES) 2022/670 noteiktās specifikācijas attiecībā uz datu formātu, biežumu un kvalitāti, kādā dara pieejamus datus, kuri minēti šā panta 2. punktā un deleģētajos aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz šā panta 6. punktu; |
| --- | --- |

a)

specifikācijas, kas papildina Deleģētajā regulā (ES) 2022/670 noteiktās specifikācijas attiecībā uz datu formātu, biežumu un kvalitāti, kādā dara pieejamus datus, kuri minēti šā panta 2. punktā un deleģētajos aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz šā panta 6. punktu;

| b) | sīki izstrādātas procedūras, kas nodrošina saskaņā ar šo pantu prasīto datu pieejamību un piekļūstamību. |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādātas procedūras, kas nodrošina saskaņā ar šo pantu prasīto datu pieejamību un piekļūstamību.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 23. panta 2. punktā.

Minētie īstenošanas akti neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (32) un uz tās pamata pieņemtos deleģētos un īstenošanas aktus.

8.   Šā panta 6. un 7. punktā minētajos deleģētajos un īstenošanas aktos paredz saprātīgus pārejas periodus, pirms tajos ietvertie noteikumi vai to grozījumi kļūst saistoši alternatīvo degvielu uzlādes punktu un uzpildes punktu operatoriem vai īpašniekiem.

21. pants

Kopējās tehniskās specifikācijas

1.   Piemēro II pielikumā noteiktās tehniskās specifikācijas.

2.   Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. pantu var pieprasīt Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt Eiropas standartu projektus, kas nosaka tehniskās specifikācijas jomās, kuras minētas šīs regulas II pielikumā un attiecībā uz kurām tā nav pieņēmusi kopējas tehniskās specifikācijas.

3.   Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 22. pantu ar mērķi:

| a) | grozīt II pielikumu, ieviešot tehniskās specifikācijas minētajā pielikumā uzskaitītajās zonās, lai nodrošinātu uzlādes un uzpildes infrastruktūras pilnīgu tehnisko sadarbspēju attiecībā uz fiziskiem savienojumiem, informācijas apmaiņu un cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām piekļuvi minētajām zonām; un |
| --- | --- |

a)

grozīt II pielikumu, ieviešot tehniskās specifikācijas minētajā pielikumā uzskaitītajās zonās, lai nodrošinātu uzlādes un uzpildes infrastruktūras pilnīgu tehnisko sadarbspēju attiecībā uz fiziskiem savienojumiem, informācijas apmaiņu un cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām piekļuvi minētajām zonām; un

| b) | bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc attiecīgo standartu pieņemšanas grozīt II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas minēti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās. |
| --- | --- |

b)

bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc attiecīgo standartu pieņemšanas grozīt II pielikumu, atjauninot atsauces uz standartiem, kas minēti minētajā pielikumā izklāstītajās tehniskajās specifikācijās.

4.   Ja 3. punktā minētos deleģētos aktus piemēro esošajām infrastruktūrām, minētie deleģētie akti pamatojas uz izmaksu un ieguvumu analīzi, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar minētajiem deleģētajiem aktiem.

5.   Ja Eiropas standarti, kuros noteiktas degvielas tehniskās specifikācijas, tiek izstrādāti pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 19. panta 4. punkta otrajās daļā minēto īstenošanas aktu, un tajos ir iekļauti noteikumi, saskaņā ar kuriem marķējumā jānorāda atbilstība attiecīgajiem standartiem un jāatsaucas uz grafisku attēlojumu, tostarp krāsu kodēšanas shēmām, II pielikuma grozījumos, kas pieņemti ar šā panta 3. punktā minētajiem deleģētajiem aktiem, iekļauj norādi par to, kuri no minētajiem standartiem vai īstenošanas aktiem ir jāpiemēro, un attiecīgā gadījumā atceļ attiecīgos īstenošanas aktus.

6.   Regulas II pielikuma grozījumos, kas pieņemti ar 3. punktā minētajiem deleģētajiem aktiem, visām tehniskajām specifikācijām, ko ievieš vai groza minētie deleģētie akti, paredz saprātīgus pārejas periodus, kuru laikā tās nav saistošas attiecīgajai infrastruktūrai.

22. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 20. un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2024. gada 13. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 20. un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 20. un 21. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

23. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

24. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei tehnoloģiju un tirgus gatavības ziņojumu par lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Minētajā ziņojumā ņem vērā sākotnējās norādes par tirgus preferencēm. Tajā ņem vērā arī tehnoloģiju attīstību un līdz minētajam datumam panākto tehnisko specifikāciju izstrādi, kā arī īstermiņā sagaidāmo attīstību, jo īpaši attiecībā uz uzlādes un uzpildes standartiem un tehnoloģijām, piemēram, lieljaudas uzlādes standartiem un elektroceļu sistēmām, kā arī sašķidrināta ūdeņraža izmantošanu.

Saistībā ar ūdeņraža uzpildes stacijām Komisija sīkāk novērtē 6. pantā minētās prasības, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību, vajadzību noteikt lielāku jaudu minētajām stacijām, vajadzību noteikt mērķrādītājus attiecībā uz sašķidrināta ūdeņraža uzpildes infrastruktūru, kā arī ūdeņraža uzpildes staciju izvietošanas TEN-T visaptverošajā tīklā prasību pagarināšanas datumu.

2.   Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados pārskata šo regulu.

Veicot pārskatīšanu, Komisija jo īpaši novērtē šādus elementus:

| a) | vai 3. panta 6. un 7. punktā, 4. panta 4. un 5. punktā un 6. panta 4. punktā minētās satiksmes robežvērtības joprojām ir atbilstošas, ņemot vērā gaidāmo ar ūdeņradi darbināmo transportlīdzekļu vai baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvara pieaugumu salīdzinājumā ar Savienībā ekspluatēto transportlīdzekļu kopējo autoparku; |
| --- | --- |

a)

vai 3. panta 6. un 7. punktā, 4. panta 4. un 5. punktā un 6. panta 4. punktā minētās satiksmes robežvērtības joprojām ir atbilstošas, ņemot vērā gaidāmo ar ūdeņradi darbināmo transportlīdzekļu vai baterijas elektrotransportlīdzekļu īpatsvara pieaugumu salīdzinājumā ar Savienībā ekspluatēto transportlīdzekļu kopējo autoparku;

| b) | vai 5. panta 1. punktā minētie elektroniskie maksāšanas līdzekļi joprojām ir piemēroti; |
| --- | --- |

b)

vai 5. panta 1. punktā minētie elektroniskie maksāšanas līdzekļi joprojām ir piemēroti;

| c) | publiski pieejamu uzlādes staciju cenu noteikšanas mehānisma darbību un to, vai 5. panta 4. punktā izklāstītie cenu noteikšanas komponenti sniedz patērētājiem skaidru un pietiekamu informāciju; |
| --- | --- |

c)

publiski pieejamu uzlādes staciju cenu noteikšanas mehānisma darbību un to, vai 5. panta 4. punktā izklāstītie cenu noteikšanas komponenti sniedz patērētājiem skaidru un pietiekamu informāciju;

| d) | iespēju samazināt 9. pantā noteikto bruto tilpības robežlielumu, kā arī paplašināt šīs regulas darbības jomu, piemērojot to arī citiem kuģu veidiem pēc attiecīgiem pielāgojumiem citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

d)

iespēju samazināt 9. pantā noteikto bruto tilpības robežlielumu, kā arī paplašināt šīs regulas darbības jomu, piemērojot to arī citiem kuģu veidiem pēc attiecīgiem pielāgojumiem citos attiecīgajos Savienības tiesību aktos;

| e) | ūdeņraža un elektrodzinēju aviācijas tirgus pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

e)

ūdeņraža un elektrodzinēju aviācijas tirgus pašreizējo stāvokli un turpmāko attīstību;

| f) | šīs regulas ietekmi uz oglekļa emisiju pārvirzes potenciālu un apjomu. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas ietekmi uz oglekļa emisiju pārvirzes potenciālu un apjomu.

Šajā pārskatīšanā Komisija novērtē arī to, cik lielā mērā šīs regulas īstenošana ir sasniegusi izvirzītos mērķus un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi to nozaru konkurētspēju, uz kurām tā attiecas. Minētajā pārskatīšanā pievēršas arī šīs regulas mijiedarbībai ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un norāda jebkurus noteikumus, kurus varētu atjaunot un vienkāršot, kā arī iespējamās darbības un pasākumus, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu attiecīgajās nozarēs. Komisija šīs regulas efektivitātes analīzes ietvaros pārskatīšanā novērtē arī slogu, ko šī regula uzliek uzņēmumiem.

3.   Ņemot vērā 2. punktā minētās novērtēšanas rezultātus, Komisija vajadzības gadījumā apsver, vai minētajam pārskatam pievienot priekšlikumu grozīt šo regulu.

25. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu 2014/94/ES un Deleģētās regulas (ES) 2019/1745 un (ES) 2021/1444 atceļ no 2024. gada 13. aprīļa.

2.   Atsauces uz Direktīvu 2014/94/ES uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar IV pielikumā norādīto atbilstības tabulu.

26. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2024. gada 13. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 13. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OV C 152, 6.4.2022., 138. lpp.

1

(2)  
  OV C 270, 13.7.2022., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 11. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 25. jūlija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/631 (2019. gada 17. aprīlis) par CO2
  emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.).

6

CO2

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1242 (2019. gada 20. jūnijs) par CO2
  emisiju noteikšanu jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem un ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 595/2009 un (ES) 2018/956 un Padomes Direktīvu 96/53/EK (OV L 198, 25.7.2019., 202. lpp.).

7

CO2

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1805 (2023. gada 13. septembris) par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un Direktīvas 2009/16/EK grozīšanu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 48.. lpp.).

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES ( 2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (OV L 80, 18.3.1998., 27. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (ES) 2021/2085 (2021. gada 19. novembris), ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014 (OV L 427, 30.11.2021., 17. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīru autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/94/EK (1999. gada 13. decembris) attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību (OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.).

19

2

(20)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/670 (2022. gada 2. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšanu visā ES (OV L 122, 25.4.2022., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

21

(22)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

23

(24)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1745 (2019. gada 13. augusts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES papildina un groza attiecībā uz L kategorijas mehānisko transportlīdzekļu uzlādes punktiem, krasta elektropadevi iekšzemes ūdensceļu kuģiem, ūdeņraža padevi autotransportam un dabasgāzes padevi autotransportam un ūdens transportam un ar ko atceļ Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/674 (OV L 268, 22.10.2019., 1. lpp.).

24

(25)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1444 (2021. gada 17. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES papildina attiecībā uz standartiem par elektrisko autobusu uzlādes punktiem (OV L 313, 6.9.2021., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

29

(30)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1012 (2022. gada 7. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 papildina attiecībā uz standartiem, ar kuriem nosaka drošu un aizsargātu stāvvietu pakalpojuma līmeni un drošību, un attiecībā uz to sertificēšanas procedūrām (OV L 170, 28.6.2022., 27. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

32

---

I PIELIKUMS

Ziņošana

Regulas 15. panta 1. punktā minētajā valsts progresa ziņojumā iekļauj vismaz šādus elementus:

| 1) | mērķrādītāju noteikšana:






  a) | transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2035., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:






  — | mazas noslodzes transportlīdzekļiem, atsevišķi mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļiem, uzlādējamiem mazas noslodzes hibrīdtransportlīdzekļiem un ar ūdeņradi darbināmiem mazas noslodzes transportlīdzekļiem, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

mērķrādītāju noteikšana:

a)

transportlīdzekļu skaita pieauguma prognozes 2035., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:

—

mazas noslodzes transportlīdzekļiem, atsevišķi mazas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļiem, uzlādējamiem mazas noslodzes hibrīdtransportlīdzekļiem un ar ūdeņradi darbināmiem mazas noslodzes transportlīdzekļiem,

| — | lielas noslodzes transportlīdzekļiem, atsevišķi lielas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļiem un ar ūdeņradi darbināmiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

—

lielas noslodzes transportlīdzekļiem, atsevišķi lielas noslodzes baterijas elektrotransportlīdzekļiem un ar ūdeņradi darbināmiem lielas noslodzes transportlīdzekļiem;

| b) | mērķrādītāji 2027., 2027., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:






  — | mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru: uzlādes staciju skaits un izejas jauda (uzlādes staciju klasifikācija saskaņā ar III pielikumu), |
| --- | --- | --- |

b)

mērķrādītāji 2027., 2027., 2030. un 2035. gada 31. decembrim attiecībā uz:

—

mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru: uzlādes staciju skaits un izejas jauda (uzlādes staciju klasifikācija saskaņā ar III pielikumu),

| — | attiecīgā gadījumā tādu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes staciju izveidi, kas nav publiski pieejamas, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā tādu mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes staciju izveidi, kas nav publiski pieejamas,

| — | lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru: uzlādes staciju skaits un izejas jauda, |
| --- | --- |

—

lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes infrastruktūru: uzlādes staciju skaits un izejas jauda,

| — | attiecīgā gadījumā tādu lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes staciju izveidi, kas nav publiski pieejamas, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā tādu lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļiem paredzētu uzlādes staciju izveidi, kas nav publiski pieejamas,

| — | ūdeņraža uzpildes stacijām: uzpildes staciju skaits, uzpildes staciju jauda un nodrošinātie savienotāji, |
| --- | --- |

—

ūdeņraža uzpildes stacijām: uzpildes staciju skaits, uzpildes staciju jauda un nodrošinātie savienotāji,

| — | sašķidrināta metāna ceļu uzpildes stacijām: uzpildes staciju skaits un staciju jauda, |
| --- | --- |

—

sašķidrināta metāna ceļu uzpildes stacijām: uzpildes staciju skaits un staciju jauda,

| — | sašķidrināta metāna uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, tostarp atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā, |
| --- | --- |

—

sašķidrināta metāna uzpildes punktiem TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, tostarp atrašanās vieta (osta) un jauda katrā ostā,

| — | krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, tostarp. precīza atrašanās vieta (osta) un katras ostā esošās iekārtas jauda, |
| --- | --- |

—

krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla jūras ostās, tostarp. precīza atrašanās vieta (osta) un katras ostā esošās iekārtas jauda,

| — | krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu ostās, tostarp atrašanās vieta (osta) un jauda, |
| --- | --- |

—

krasta elektroapgādi TEN-T pamattīkla un TEN-T visaptverošā tīkla iekšējo ūdensceļu ostās, tostarp atrašanās vieta (osta) un jauda,

| — | stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, proti, iekārtu skaits katrā TEN-T pamattīkla lidostā vai TEN-T visaptverošā tīkla lidostā, |
| --- | --- |

—

stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, proti, iekārtu skaits katrā TEN-T pamattīkla lidostā vai TEN-T visaptverošā tīkla lidostā,

| — | attiecīgā gadījumā citiem valsts mērķrādītājiem un mērķiem, attiecībā uz kuriem Savienības mērogā nav noteikti obligāti valsts mērķrādītāji. Attiecībā uz ostu, lidostu un dzelzceļa alternatīvo degvielu infrastruktūru ir jāpaziņo iekārtas atrašanās vieta un jauda/lielums; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā citiem valsts mērķrādītājiem un mērķiem, attiecībā uz kuriem Savienības mērogā nav noteikti obligāti valsts mērķrādītāji. Attiecībā uz ostu, lidostu un dzelzceļa alternatīvo degvielu infrastruktūru ir jāpaziņo iekārtas atrašanās vieta un jauda/lielums;

| 2) | noslogojuma līmenis: attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu; |
| --- | --- |

2)

noslogojuma līmenis: attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minētajām kategorijām ziņošana par minēto infrastruktūru noslogojumu;

| 3) | līmenis, kādā sasniegti valsts mērķrādītāji, kas paziņoti attiecībā uz alternatīvo degvielu ieviešanu dažādos transporta veidos (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports):






  — | līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem piemērojamajiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, sašķidrināta metāna bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi, |
| --- | --- | --- |

3)

līmenis, kādā sasniegti valsts mērķrādītāji, kas paziņoti attiecībā uz alternatīvo degvielu ieviešanu dažādos transporta veidos (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports):

—

līmenis, kādā sasniegti 1. punkta b) apakšpunktā minētie infrastruktūras ieviešanas mērķrādītāji attiecībā uz visiem piemērojamajiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz elektrouzlādes stacijām, elektroceļu sistēmu (attiecīgā gadījumā), ūdeņraža uzpildes stacijām, krasta elektroapgādi jūras un iekšējo ūdensceļu ostās, sašķidrināta metāna bunkurēšanu TEN-T pamattīkla jūras ostās, citu alternatīvo degvielu infrastruktūru ostās, stāvošu gaisa kuģu elektroapgādi,

| — | attiecībā uz uzlādes punktiem norādīt publiskās un privātās infrastruktūras attiecību, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz uzlādes punktiem norādīt publiskās un privātās infrastruktūras attiecību,

| — | alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos; |
| --- | --- |

—

alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešana pilsētu mezglos;

| 4) | to gadījumu izskatīšana, kuros dalībvalstis ir izmantojušas 3. panta 6., 7. un 8. punktā, 4. panta 6., 7. un 8. punktā un 6. panta 4. punktā paredzētās atkāpes; |
| --- | --- |

4)

to gadījumu izskatīšana, kuros dalībvalstis ir izmantojušas 3. panta 6., 7. un 8. punktā, 4. panta 6., 7. un 8. punktā un 6. panta 4. punktā paredzētās atkāpes;

| 5) | juridiski pasākumi: informācija par juridiskiem pasākumiem, kas var būt leģislatīvi, normatīvi vai administratīvi pasākumi, ar ko atbalsta alternatīvo degvielu infrastruktūras izbūvi, piemēram, būvatļaujas, stāvvietu būvatļaujas, uzņēmumu ekoloģisko rādītāju sertifikācija un uzlādes un uzpildes staciju koncesijas; |
| --- | --- |

5)

juridiski pasākumi: informācija par juridiskiem pasākumiem, kas var būt leģislatīvi, normatīvi vai administratīvi pasākumi, ar ko atbalsta alternatīvo degvielu infrastruktūras izbūvi, piemēram, būvatļaujas, stāvvietu būvatļaujas, uzņēmumu ekoloģisko rādītāju sertifikācija un uzlādes un uzpildes staciju koncesijas;

| 6) | informācija par politikas pasākumiem valsts politikas regulējuma īstenošanas atbalstam, tostarp:






  — | tiešiem stimuliem tādu transportlīdzekļu iegādei, kuros izmanto alternatīvās degvielas, vai infrastruktūras izbūvei, |
| --- | --- | --- |

6)

informācija par politikas pasākumiem valsts politikas regulējuma īstenošanas atbalstam, tostarp:

—

tiešiem stimuliem tādu transportlīdzekļu iegādei, kuros izmanto alternatīvās degvielas, vai infrastruktūras izbūvei,

| — | pieejamajiem nodokļu atvieglojumiem nolūkā atbalstīt transporta veidus, kas izmanto alternatīvās degvielas, un attiecīgo infrastruktūru, |
| --- | --- |

—

pieejamajiem nodokļu atvieglojumiem nolūkā atbalstīt transporta veidus, kas izmanto alternatīvās degvielas, un attiecīgo infrastruktūru,

| — | publiskā iepirkuma, arī apvienotā iepirkuma, izmantošanu alternatīvo degvielu atbalstam, |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma, arī apvienotā iepirkuma, izmantošanu alternatīvo degvielu atbalstam,

| — | nefinanšu stimuliem pieprasījuma pusē, piemēram, preferenciālu piekļuvi ierobežotas piekļuves zonām, autostāvvietu politiku un īpašām braukšanas joslām; |
| --- | --- |

—

nefinanšu stimuliem pieprasījuma pusē, piemēram, preferenciālu piekļuvi ierobežotas piekļuves zonām, autostāvvietu politiku un īpašām braukšanas joslām;

| 7) | publisks ieviešanas un ražošanas atbalsts, tostarp:






  — | ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai, sadalījumā pa alternatīvajām degvielām un transporta veidiem (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports), |
| --- | --- | --- |

7)

publisks ieviešanas un ražošanas atbalsts, tostarp:

—

ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai, sadalījumā pa alternatīvajām degvielām un transporta veidiem (autotransports, dzelzceļa, ūdens un gaisa transports),

| — | ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu tehnoloģiju ražotņu atbalstam, sadalījumā pa alternatīvajām degvielām, |
| --- | --- |

—

ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu tehnoloģiju ražotņu atbalstam, sadalījumā pa alternatīvajām degvielām,

| — | jebkādu konkrētu vajadzību apsvēršana alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas sākumposmā; |
| --- | --- |

—

jebkādu konkrētu vajadzību apsvēršana alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas sākumposmā;

| 8) | pētniecība, tehnoloģiju izstrāde un demonstrējumi: ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un demonstrējumu atbalstam. |
| --- | --- |

8)

pētniecība, tehnoloģiju izstrāde un demonstrējumi: ikgadējais publiskais budžets, kas piešķirts alternatīvo degvielu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un demonstrējumu atbalstam.

---

II PIELIKUMS

Tehniskās specifikācijas

1.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz autotransporta elektroapgādi

1.1.

| — | lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu normālas jaudas maiņstrāvas uzlādes punkti jāaprīko ar vismaz 2. tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļu savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu normālas jaudas maiņstrāvas uzlādes punkti jāaprīko ar vismaz 2. tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļu savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017.

1.2.

| — | lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu normālas jaudas līdzstrāvas uzlādes punktus aprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu normālas jaudas līdzstrāvas uzlādes punktus aprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014,

| — | lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punkti jāaprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punkti jāaprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017,

| — | lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punkti jāaprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu sadarbspēju, elektrotransportlīdzekļu lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punkti jāaprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014.

1.3.

lai nodrošinātu sadarbspēju, publiski pieejamos maiņstrāvas uzlādes punktus, kas rezervēti L kategorijas elektrotransportlīdzekļiem ar jaudu līdz 3,7 kW, aprīko ar vismaz vienu no šiem elementiem:

| a) | 3.a tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196–2:2017 (uzlādei 3. režīmā); |
| --- | --- |

a)

3.a tipa kontaktligzdām vai transportlīdzekļa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196–2:2017 (uzlādei 3. režīmā);

| b) | kontaktligzdām, kas atbilst standartam IEC 60884–1:2002+A1:2006+A2:2013 (uzlādei 1. vai 2. režīmā). |
| --- | --- |

b)

kontaktligzdām, kas atbilst standartam IEC 60884–1:2002+A1:2006+A2:2013 (uzlādei 1. vai 2. režīmā).

1.4.

| — | elektrisko autobusu normālas un lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punktus aprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017, |
| --- | --- |

—

elektrisko autobusu normālas un lieljaudas maiņstrāvas uzlādes punktus aprīko ar vismaz 2. tipa savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-2:2017,

| — | elektrisko autobusu normālas un lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punktus aprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

elektrisko autobusu normālas un lieljaudas līdzstrāvas uzlādes punktus aprīko vismaz ar kombinētās uzlādes sistēmas “Combo 2” savienotājiem, kas aprakstīti standartā EN 62196-3:2014.

1.5.

| — | automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta infrastruktūrā (pantogrāfs), |
| --- | --- |

—

automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta infrastruktūrā (pantogrāfs),

| — | automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta uz transportlīdzekļa jumta, |
| --- | --- |

—

automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta uz transportlīdzekļa jumta,

| — | automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta zem transportlīdzekļa, |
| --- | --- |

—

automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta zem transportlīdzekļa,

| — | automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta infrastruktūrā un savienojas ar transportlīdzekļa sānu vai jumtu. |
| --- | --- |

—

automātisku savienojuma ierīci (ACD), kas uzstādīta infrastruktūrā un savienojas ar transportlīdzekļa sānu vai jumtu.

1.6.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu uzlādei paredzētiem savienotājiem (līdzstrāvas uzlāde).

1.7.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz vieglo pasažieru automobiļu un mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu induktīvu statisku bezvadu uzlādi.

1.8.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu induktīvu statisku bezvadu uzlādi.

1.9.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz vieglo pasažieru automobiļu un mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu induktīvu dinamisku bezvadu uzlādi.

1.10.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu induktīvu dinamisku bezvadu uzlādi.

1.11.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektroautobusu induktīvu statisku bezvadu uzlādi.

1.12.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektroautobusu induktīvu dinamisku bezvadu uzlādi.

1.13.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektroceļu sistēmu lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu dinamiskai elektroapgādei pa gaisvadu, izmantojot pantogrāfu.

1.14.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz elektroceļu sistēmu vieglo pasažieru elektroautomobiļu, mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu un lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu dinamiskai zemes līmeņa energoapgādei, izmantojot strāvvadošas sliedes.

1.15.

Tehniskās specifikācijas L kategorijas elektrotransportlīdzekļu baterijas nomaiņai.

1.16.

Ja tas ir tehniski iespējams, tehniskās specifikācijas vieglo pasažieru elektroautomobiļu un mazas noslodzes elektrotransportlīdzekļu baterijas nomaiņai.

1.17.

Ja tas ir tehniski iespējams, tehniskās specifikācijas lielas noslodzes elektrotransportlīdzekļu baterijas nomaiņai.

1.18.

Tehniskās specifikācijas uzlādes stacijām nolūkā nodrošināt piekļuvi personām ar invaliditāti.

2.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakariem elektrotransportlīdzekļu uzlādes nozarē

2.1.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakariem starp elektrotransportlīdzekli un uzlādes punktu (sakari starp transportlīdzekli un tīklu).

2.2.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakariem starp uzlādes punktu un uzlādes punkta vadības sistēmu (aizmugursistēmas sakari).

2.3.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakariem starp uzlādes punkta operatoru, elektromobilitātes pakalpojumu sniedzējiem un e-viesabonēšanas platformām.

2.4.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakariem starp uzlādes punkta operatoru un sadales sistēmas operatoriem.

3.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz ūdeņraža padevi autotransporta līdzekļiem

3.1.

Āra ūdeņraža uzpildes punkti ar gāzveida ūdeņradi, ko izmanto kā degvielu mehāniskos transportlīdzekļos, atbilst vismaz standartā EN 17127:2020 aprakstītajām sadarbspējas prasībām.

3.2.

Kvalitātes raksturlielumi ūdeņradim, ko izsniedz mehānisko transportlīdzekļu ūdeņraža uzpildes punktos, atbilst standartā EN 17124:2022 aprakstītajām prasībām. Ūdeņraža kvalitātes nodrošināšanas metodes arī ir aprakstītas minētajā standartā.

3.3.

Uzpildes algoritms atbilst standarta EN 17127:2020 prasībām.

3.4.

Tiklīdz ir pabeigts standarta EN ISO 17268:2020 savienotāju sertifikācijas process, savienotāji mehānisko transportlīdzekļu uzpildei ar gāzveida ūdeņradi atbilst vismaz minētajam standartam.

3.5.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu gāzveida (saspiesta) ūdeņraža uzpildes punktu savienotājiem.

3.6.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu sašķidrināta ūdeņraža uzpildes punktu savienotājiem.

4.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz metānu autotransporta līdzekļiem

4.1.

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzētos saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes punktos uzpildes spiediens (darba spiediens) ir 20,0 MPa (200 bāru) 15 °C temperatūrā. Saskaņā ar standartu EN ISO 16923:2018 ir atļauts maksimālais uzpildes spiediens 26,0 MPa ar “temperatūras kompensāciju”.

4.2.

Savienotāja profils atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 110 attiecībā uz I un II daļu standartā EN ISO 14469:2017.

4.3.

Mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredzēti sašķidrināta metāna uzpildes punkti atbilst uzpildes spiedienam, kas ir zemāks par transportlīdzekļa tvertnes maksimālo pieļaujamo darba spiedienu, kā norādīts standartā EN ISO 16924:2018 “Dabasgāzes uzpildes stacijas – LNG stacijas transportlīdzekļu uzpildei”. Turklāt savienotāja profils atbilst standartam EN ISO 12617:2017 “Autotransporta līdzekļi – sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) uzpildes savienotājs –3,1 MPa savienotājs”.

5.

Tehniskās specifikācijas jūras transporta un iekšējo ūdensceļu transporta elektroapgādei

5.1.

Jūras kuģu krasta elektroapgāde, tostarp sistēmu konstrukcija, uzstādīšana un testēšana, atbilst vismaz tehniskajām specifikācijām, kas sniegtas standartā IEC/IEEE 80005-1:2019/AMD1:2022 par augstsprieguma krasta pieslēgumiem.

5.2.

Kontaktdakšas, kontaktligzdas un savienotāji uz kuģa augstsprieguma krasta pieslēgumam atbilst vismaz IEC 62613–1:2019 tehniskajām specifikācijām.

5.3.

Krasta elektropadeve iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem atbilst vismaz standartam EN 15869–2:2019 vai standartam EN 16840:2017 atkarībā no nepieciešamās enerģijas.

5.4.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz jūras peldlīdzekļu baterijas krasta uzlādes punktiem, ietverot jūras peldlīdzekļu savienojamību un sistēmu sadarbspēju.

5.5.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu baterijas krasta uzlādes punktiem, ietverot iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu savienojamību un sistēmu sadarbspēju.

5.6.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz peldlīdzekļa un ostas energotīkla sakaru saskarnēm automatizētajā krasta energoapgādē (OPS) un jūras peldlīdzekļu baterijas uzlādēšanas sistēmās.

5.7.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz peldlīdzekļa un ostas energotīkla sakaru saskarnēm automatizētajā krasta energoapgādē (OPS) un iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu baterijas uzlādēšanas sistēmās.

5.8.

Ja tas ir tehniski iespējams, tehniskās specifikācijas attiecībā uz iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu baterijas nomaiņu un uzlādi krasta stacijās.

6.

Tehniskās specifikācijas jūras transporta un iekšējo ūdensceļu transporta bunkurēšanai ar ūdeņradi

6.1.

Tehniskās specifikācijas gāzveida (saspiesta) ūdeņraža uzpildes punktiem un ar ūdeņradi darbināmu jūras peldlīdzekļu bunkurēšanai.

6.2.

Tehniskās specifikācijas gāzveida (saspiesta) ūdeņraža uzpildes punktiem un ar ūdeņradi darbināmu iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu bunkurēšanai.

6.3.

Tehniskās specifikācijas sašķidrināta ūdeņraža uzpildes punktiem un ar ūdeņradi darbināmu jūras peldlīdzekļu bunkurēšanai.

6.4.

Tehniskās specifikācijas sašķidrināta ūdeņraža uzpildes punktiem un ar ūdeņradi darbināmu iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu bunkurēšanai.

7.

Tehniskās specifikācijas jūras transportam un iekšējo ūdensceļu transportam paredzētā metanola bunkurēšanai.

7.1.

Tehniskās specifikācijas metanola uzpildes punktiem un ar metanolu darbināmu jūras peldlīdzekļu bunkurēšanai.

7.2.

Tehniskās specifikācijas metanola uzpildes punktiem un ar metanolu darbināmu iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļu bunkurēšanai.

8.

Tehniskās specifikācijas jūras transportam un iekšējo ūdensceļu transporta bunkurēšanai ar amonjaku.

8.1.

Tehniskās specifikācijas amonjaka uzpildes punktiem un ar amonjaku darbināmu jūras peldlīdzekļu bunkurēšanai.

8.2.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz amonjaka uzpildes punktiem un bunkurēšanu ar amonjaku darbināmiem iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem.

9.

Tehniskās specifikācijas sašķidrināta metāna uzpildes punktiem, kas paredzēti jūras transportam un iekšējo ūdensceļu transportam.

9.1.

Sašķidrināta metāna uzpildes punkti jūras kuģiem, uz kuriem neattiecas Starptautiskais kodekss par tādu kuģu konstrukciju un aprīkojumu, kuri pārvadā sašķidrinātas gāzes kā lejamkravas (IGC kodekss), atbilst vismaz standartam EN ISO 20519:2017.

9.2.

Lai nodrošinātu tikai sadarbspēju, sašķidrināta metāna uzpildes punkti iekšējo ūdensceļu peldlīdzekļiem atbilst vismaz standartam EN ISO 20519:2017 (5.3.–5.7. daļai).

10.

Tehniskās specifikācijas attiecībā uz degvielas marķēšanu

10.1.

Marķējums “Degvielas. Transportlīdzekļu savietojamības identifikācija. Grafiskais attēlojums lietotāju informācijai” atbilst standartam EN 16942:2016+A1:2021.

10.2.

Marķējums “Transportlīdzekļu un infrastruktūras savietojamības identifikācija. Grafiskais attēlojums lietotāju informācijai par elektrotransportlīdzekļu uzlādi” atbilst vismaz standartam EN 17186:2019.

10.3.

Kopējā metodoloģija alternatīvo degvielu vienības cenu salīdzināšanai ir izklāstīta Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/732 (1).

10.4.

Tehniskās specifikācijas elektrouzlādes stacijām un ūdeņraža uzpildes iekārtām, kas paredzētas dzelzceļa transportam.

---

(1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/732 (2018. gada 17. maijs) par kopīgu metodoloģiju alternatīvu degvielu vienības cenu salīdzināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (OV L 123, 18.5.2018., 85.lpp.).

1

---

III PIELIKUMS

Ziņošanas prasības attiecībā uz elektrotransportlīdzekļu un publiski pieejamas uzlādes infrastruktūras ieviešanu

1.

| — | baterijas elektrotransportlīdzekļi, atsevišķi M1, N1, M2/3 un N2/3 kategorija, |
| --- | --- |

—

baterijas elektrotransportlīdzekļi, atsevišķi M1, N1, M2/3 un N2/3 kategorija,

| — | ārēji lādējami hibrīdtransportlīdzekļi, atsevišķi M1, N1, M2/3 un N2/3 kategorija. |
| --- | --- |

—

ārēji lādējami hibrīdtransportlīdzekļi, atsevišķi M1, N1, M2/3 un N2/3 kategorija.

2.

| Kategorija | Apakškategorija | Maksimālā izejas jauda | Definīcija atbilstoši šīs regulas 2. pantam |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. kategorija (maiņstrāva) | Maiņstrāvas lēnas uzlādes
  punkts, vienfāzes | P < 7,4 kW | Normālas jaudas uzlādes punkts |
| Maiņstrāvas vidēja ātruma uzlādes
  punkts, trīsfāžu | 7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW |
| Maiņstrāvas ātras uzlādes
  punkts, trīsfāžu | P > 22 kW | Lieljaudas uzlādes punkts |
| 2. kategorija (līdzstrāva) | Līdzstrāvas lēnas uzlādes punkts | P < 50 kW |
| Līdzstrāvas ātras uzlādes punkts | 50 kW ≤ P < 150 kW |
| 1. līmenis – līdzstrāvas īpaši ātras uzlādes punkts | 150 kW ≤ P < 350 kW |
| 2. līmenis – līdzstrāvas īpaši ātras uzlādes punkts | P ≥ 350 kW |

Kategorija

Apakškategorija

Maksimālā izejas jauda

Definīcija atbilstoši šīs regulas 2. pantam

1. kategorija (maiņstrāva)

Maiņstrāvas lēnas uzlādes

punkts, vienfāzes

P < 7,4 kW

Normālas jaudas uzlādes punkts

Maiņstrāvas vidēja ātruma uzlādes

punkts, trīsfāžu

7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW

Maiņstrāvas ātras uzlādes

punkts, trīsfāžu

P > 22 kW

Lieljaudas uzlādes punkts

2. kategorija (līdzstrāva)

Līdzstrāvas lēnas uzlādes punkts

P < 50 kW

Līdzstrāvas ātras uzlādes punkts

50 kW ≤ P < 150 kW

1. līmenis – līdzstrāvas īpaši ātras uzlādes punkts

150 kW ≤ P < 350 kW

2. līmenis – līdzstrāvas īpaši ātras uzlādes punkts

P ≥ 350 kW

3.

| — | uzlādes punktu skaits, kas jāpaziņo par katru no 2. punktā minētajām kategorijām, |
| --- | --- |

—

uzlādes punktu skaits, kas jāpaziņo par katru no 2. punktā minētajām kategorijām,

| — | uzlādes staciju skaits, kas jāpaziņo par katru no 2. punktā minētajām kategorijām, |
| --- | --- |

—

uzlādes staciju skaits, kas jāpaziņo par katru no 2. punktā minētajām kategorijām,

| — | uzlādes staciju kopējā kumulatīvā izejas jauda. |
| --- | --- |

—

uzlādes staciju kopējā kumulatīvā izejas jauda.

---

IV PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2014/94/ES | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 14. pants |
| 4. pants | 3., 4., 5., 9. un 10. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| – | 7. pants |
| 6. pants | 8. un 11. pants |
| – | 12. pants |
| – | 13. pants |
| 7. pants | 19. pants |
| 8. pants | 22. pants |
| 9. pants | 23. pants |
| 10. pants | 15., 16. un 24. pants |
| – | 17. pants |
| – | 18. pants |
| – | 20. pants |
| – | 21. pants |
| – | 25. pants |
| 11. pants | – |
| 12. pants | 26. pants |
| 13. pants | – |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| – | III pielikums |

Direktīva 2014/94/ES

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

14. pants

4. pants

3., 4., 5., 9. un 10. pants

5. pants

6. pants

–

7. pants

6. pants

8. un 11. pants

–

12. pants

–

13. pants

7. pants

19. pants

8. pants

22. pants

9. pants

23. pants

10. pants

15., 16. un 24. pants

–

17. pants

–

18. pants

–

20. pants

–

21. pants

–

25. pants

11. pants

–

12. pants

26. pants

13. pants

–

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

–

III pielikums

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/48

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1805

(2023. gada 13. septembris)

par atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu jūras transportā un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Jūras transports veido aptuveni 75 % no Savienības ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no tās iekšējās tirdzniecības apjoma. Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Savienības transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Savienības ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir absolūti nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Jūras transporta tirgus un tā ekonomikas dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kura ietvaros jūras transporta operatori, ostas un citi nozares dalībnieki var darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka jūras transporta operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar to konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Minētā neizdevīgākā situācija savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju, darbvietu skaitu un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību. |
| --- | --- |

(1)

Jūras transports veido aptuveni 75 % no Savienības ārējās tirdzniecības apjoma un 31 % no tās iekšējās tirdzniecības apjoma. Katru gadu 400 miljoni pasažieru iekāpj kuģī vai izkāpj krastā dalībvalstu ostās, un to vidū ir aptuveni 14 miljoni kruīza kuģu pasažieru. Tādējādi jūras transports ir būtisks Savienības transporta sistēmas komponents, un tam ir izšķiroša nozīme Savienības ekonomikā. Savienībā un ārpus tās jūras transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir absolūti nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Jūras transporta tirgus un tā ekonomikas dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kura ietvaros jūras transporta operatori, ostas un citi nozares dalībnieki var darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi, tie rada risku, ka jūras transporta operatori vai ostas nonāk neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar to konkurentiem jūras transporta nozarē vai citās transporta nozarēs. Minētā neizdevīgākā situācija savukārt var mazināt jūras transporta nozares konkurētspēju, darbvietu skaitu un iedzīvotājiem un uzņēmumiem pieejamo savienojamību.

| (2) | Saskaņā ar 2022. gada ziņojumu par ES zilo ekonomiku, ES zilā ekonomika 2014. gadā kopumā radīja aptuveni 5,7 miljonus darbvietu, no kurām 3,2 miljoni darbvietu tika radītas, pateicoties tiešajai nodarbinātībai ierastajās nozarēs, un vēl 2,5 miljoni darbvietu tika radītas attiecīgajās piegādes ķēdēs. Minētajā ziņojumā arī norādīts, ka Savienības jūras ostas vien 2014. gadā radīja aptuveni 2,5 miljonus darbvietu (tiešo un netiešo). No minētā darbvietu skaita tikai aptuveni 0,5 miljoni darbvietu ir aptvertas nozaru statistikā, jo jūras ostas rada nodarbinātību un ekonomiskos ieguvumus citās nozarēs, piemēram, loģistikā un jūras pārvadājumu pakalpojumu nozarē. ES zilās ekonomikas septiņas ierastās nozares 2019. gadā radīja bruto pievienoto vērtību 183,9 miljardu EUR apmērā (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2022. gada ziņojumu par ES zilo ekonomiku, ES zilā ekonomika 2014. gadā kopumā radīja aptuveni 5,7 miljonus darbvietu, no kurām 3,2 miljoni darbvietu tika radītas, pateicoties tiešajai nodarbinātībai ierastajās nozarēs, un vēl 2,5 miljoni darbvietu tika radītas attiecīgajās piegādes ķēdēs. Minētajā ziņojumā arī norādīts, ka Savienības jūras ostas vien 2014. gadā radīja aptuveni 2,5 miljonus darbvietu (tiešo un netiešo). No minētā darbvietu skaita tikai aptuveni 0,5 miljoni darbvietu ir aptvertas nozaru statistikā, jo jūras ostas rada nodarbinātību un ekonomiskos ieguvumus citās nozarēs, piemēram, loģistikā un jūras pārvadājumu pakalpojumu nozarē. ES zilās ekonomikas septiņas ierastās nozares 2019. gadā radīja bruto pievienoto vērtību 183,9 miljardu EUR apmērā (3).

| (3) | Saskaņā ar Komisijas dienestu darba dokumentu, kurš pievienots Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumam “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”, jūras transports – salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem – oglekļa ziņā joprojām ir visefektīvākais transporta veids (uz tonnkilometru). Vienlaikus kuģu satiksme uz Eiropas Ekonomikas zonas ostām vai no tām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām oglekļa dioksīda (CO2) emisijām Savienībā un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām Savienībā. Paredzams, ka jūras transporta radītās CO2 emisijas palielināsies, ja netiks veikti turpmāki pasākumi. Visām Savienības ekonomikas nozarēm ir jāsniedz ieguldījums, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju ātru samazināšanu līdz neto nulles līmenim, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4). Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība izstrādātu atbilstošu plānu ātrai ekoloģiskai pārejai jūras transporta nozarē, kas palīdzētu arī saglabāt un turpmāk veicināt Savienības vadošo lomu pasaulē saistībā ar zaļajām tehnoloģijām, pakalpojumiem un risinājumiem, kā arī vēl vairāk stimulēt darbvietu radīšanu saistītajās vērtības ķēdēs, vienlaikus saglabājot konkurētspēju. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas dienestu darba dokumentu, kurš pievienots Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumam “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija – Eiropas transporta virzība uz nākotni”, jūras transports – salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem – oglekļa ziņā joprojām ir visefektīvākais transporta veids (uz tonnkilometru). Vienlaikus kuģu satiksme uz Eiropas Ekonomikas zonas ostām vai no tām veido aptuveni 11 % no visām transporta radītajām oglekļa dioksīda (CO2) emisijām Savienībā un 3–4 % no kopējām CO2 emisijām Savienībā. Paredzams, ka jūras transporta radītās CO2 emisijas palielināsies, ja netiks veikti turpmāki pasākumi. Visām Savienības ekonomikas nozarēm ir jāsniedz ieguldījums, lai vēlākais līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju ātru samazināšanu līdz neto nulles līmenim, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4). Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība izstrādātu atbilstošu plānu ātrai ekoloģiskai pārejai jūras transporta nozarē, kas palīdzētu arī saglabāt un turpmāk veicināt Savienības vadošo lomu pasaulē saistībā ar zaļajām tehnoloģijām, pakalpojumiem un risinājumiem, kā arī vēl vairāk stimulēt darbvietu radīšanu saistītajās vērtības ķēdēs, vienlaikus saglabājot konkurētspēju.

| (4) | Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu (5), kuru pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (“Parīzes nolīgums”), Regulas (ES) 2021/1119 mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tā paver Savienībai ceļu uz klimatneitralitātes sasniegšanu vēlākais līdz 2050. gadam. Turklāt ir vajadzīgi dažādi papildinoši politikas instrumenti, lai veicinātu un paātrinātu ilgtspējīgi ražotu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu, tostarp jūras transporta nozarē, vienlaikus ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Lai varētu sagatavoties daudz straujākām pārmaiņām pēc 2030. gada, vajadzīgo tehnoloģiju attīstībai un to izvēršanai ir jānotiek jau līdz tam. Ir svarīgi arī veicināt inovāciju un atbalstīt pētniecību saistībā ar jaunām un nākotnes inovācijām, piemēram, jaunām alternatīvām degvielām, ekodizainu, biobāzētiem materiāliem, vēja piedziņu un vēja palīgpiedziņu. |
| --- | --- |

(4)

Lai stiprinātu saistības klimata jomā, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu (5), kuru pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (“Parīzes nolīgums”), Regulas (ES) 2021/1119 mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un tā paver Savienībai ceļu uz klimatneitralitātes sasniegšanu vēlākais līdz 2050. gadam. Turklāt ir vajadzīgi dažādi papildinoši politikas instrumenti, lai veicinātu un paātrinātu ilgtspējīgi ražotu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanu, tostarp jūras transporta nozarē, vienlaikus ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Lai varētu sagatavoties daudz straujākām pārmaiņām pēc 2030. gada, vajadzīgo tehnoloģiju attīstībai un to izvēršanai ir jānotiek jau līdz tam. Ir svarīgi arī veicināt inovāciju un atbalstīt pētniecību saistībā ar jaunām un nākotnes inovācijām, piemēram, jaunām alternatīvām degvielām, ekodizainu, biobāzētiem materiāliem, vēja piedziņu un vēja palīgpiedziņu.

| (5) | Saistībā ar pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt Savienības jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz jūras transporta degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no uzņēmumu un operatoru izmaksām. Tāpēc politikas pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā lietderīgiem. Ja dažādās dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomisko sniegumu un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši bunkurēt lielu daudzumu degvielas trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas, kas arī varētu palielināt risku, ka Savienības ostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar trešo valstu ostām. Minētā situācija varētu izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās jūras ostās un iziet no tām. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, lai nodrošinātu, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana jūras transporta degvielu tirgū notiek godīgas konkurences apstākļos Savienības jūras transporta tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām un aizstājējenergoresursiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt Savienības jūras transporta tirgus pienācīgu darbību un godīgu konkurenci attiecībā uz jūras transporta degvielām, kuras veido ievērojamu daļu no uzņēmumu un operatoru izmaksām. Tāpēc politikas pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā lietderīgiem. Ja dažādās dalībvalstīs tiek noteiktas atšķirīgas prasības degvielas jomā, tas var būtiski ietekmēt kuģu operatoru ekonomisko sniegumu un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ņemot vērā kuģniecības starptautisko raksturu, kuģu operatori var vienkārši bunkurēt lielu daudzumu degvielas trešās valstīs un pārvadāt lielu daudzumu degvielas, kas arī varētu palielināt risku, ka Savienības ostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar trešo valstu ostām. Minētā situācija varētu izraisīt oglekļa emisiju pārvirzi un kaitēt nozares konkurētspējai gadījumā, ja atjaunīgo un mazoglekļa degvielu pieejamība jūras ostās, kuras ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā, netiek papildināta ar prasībām par šo degvielu izmantošanu, kas piemērojamas visiem kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās jūras ostās un iziet no tām. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka pasākumi, lai nodrošinātu, ka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ienākšana jūras transporta degvielu tirgū notiek godīgas konkurences apstākļos Savienības jūras transporta tirgū.

| (6) | Jūras transporta nozarē pastāv spēcīga starptautiskā konkurence. Lielas regulatīvā sloga atšķirības karoga valstīs bieži ir izraisījušas nevēlamu praksi, piemēram, kuģu karoga maiņu. Nozarei piemītošais globālais raksturs akcentē to, ka ir svarīgi īstenot neitrālu pieeju attiecībā uz karoga valsti un veidot labvēlīgu regulatīvo vidi, kas palīdzētu piesaistīt jaunas investīcijas un nodrošināt Savienības ostu, kuģu īpašnieku un kuģu operatoru konkurētspēju. |
| --- | --- |

(6)

Jūras transporta nozarē pastāv spēcīga starptautiskā konkurence. Lielas regulatīvā sloga atšķirības karoga valstīs bieži ir izraisījušas nevēlamu praksi, piemēram, kuģu karoga maiņu. Nozarei piemītošais globālais raksturs akcentē to, ka ir svarīgi īstenot neitrālu pieeju attiecībā uz karoga valsti un veidot labvēlīgu regulatīvo vidi, kas palīdzētu piesaistīt jaunas investīcijas un nodrošināt Savienības ostu, kuģu īpašnieku un kuģu operatoru konkurētspēju.

| (7) | Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no ostas ārpus kādas dalībvalsts jurisdikcijas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz ostu ārpus kādas dalībvalsts jurisdikcijas, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds piemērošanas regulējums nodrošinātu šīs regulas efektivitāti, tostarp, palielinot šāda regulējuma pozitīvo ietekmi uz vidi. Minētajam regulējumam būtu jāierobežo risks, ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un ka maršruta maiņas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, jūras transporta operatoru un ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi saistībā ar visiem pārgājieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī ar kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jānodrošina ar konsekventiem noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā. |
| --- | --- |

(7)

Lai ietekmētu visas darbības jūras transporta nozarē, šai regulai būtu jāattiecas uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no ostas ārpus kādas dalībvalsts jurisdikcijas, uz pusi no enerģijas, ko patērē kuģis, kurš veic reisus no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas uz ostu ārpus kādas dalībvalsts jurisdikcijas, uz visu enerģiju, ko patērē kuģis, kurš veic reisus uz kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu no kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas, un uz visu enerģiju, kas tiek patērēta kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā. Šāds piemērošanas regulējums nodrošinātu šīs regulas efektivitāti, tostarp, palielinot šāda regulējuma pozitīvo ietekmi uz vidi. Minētajam regulējumam būtu jāierobežo risks, ka kuģi piestāj ostās izvairīšanās nolūkā un ka maršruta maiņas darbības tiek pārvietotas ārpus Savienības. Lai nodrošinātu raitu jūras satiksmes darbību un novērstu iekšējā tirgus izkropļojumus, jūras transporta operatoru un ostu vienlīdzīgi konkurences apstākļi saistībā ar visiem pārgājieniem uz dalībvalstu jurisdikcijā esošām ostām vai no tām, kā arī ar kuģu stāvēšanu minētajās ostās būtu jānodrošina ar konsekventiem noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā.

| (8) | Ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes pastāvīgi nodrošinātu, ka to administratīvās procedūras atspoguļo labāko praksi, un veiktu pasākumus nolūkā nodrošināt saskanību, izvairīties no dublēšanās nozaru tiesību aktos un vienkāršot šīs regulas izpildi, tādējādi līdz minimumam samazinot administratīvo slogu kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, ostām un verificētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes pastāvīgi nodrošinātu, ka to administratīvās procedūras atspoguļo labāko praksi, un veiktu pasākumus nolūkā nodrošināt saskanību, izvairīties no dublēšanās nozaru tiesību aktos un vienkāršot šīs regulas izpildi, tādējādi līdz minimumam samazinot administratīvo slogu kuģu īpašniekiem, kuģu operatoriem, ostām un verificētājiem.

| (9) | Šai regulai vajadzētu būt saskanīgai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/1804 (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2023/959 (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK (10) un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (11), un Padomes Direktīvu, kas pārkārto Savienības noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (pārstrādāta redakcija), lai tādējādi nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības un investīciju noteiktības pakāpi. Šāda saskanība nodrošinātu konsekventu tiesisko regulējumu jūras transporta nozarē, kas palīdz ievērojami palielināt ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanu, nodrošina nepieciešamās infrastruktūras izvēršanu un stimulē minēto degvielu izmantošanu aizvien lielākā daļā kuģu. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai vajadzētu būt saskanīgai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/1804 (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2023/959 (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK (10) un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 (11), un Padomes Direktīvu, kas pārkārto Savienības noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (pārstrādāta redakcija), lai tādējādi nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības un investīciju noteiktības pakāpi. Šāda saskanība nodrošinātu konsekventu tiesisko regulējumu jūras transporta nozarē, kas palīdz ievērojami palielināt ilgtspējīgu alternatīvu degvielu ražošanu, nodrošina nepieciešamās infrastruktūras izvēršanu un stimulē minēto degvielu izmantošanu aizvien lielākā daļā kuģu.

| (10) | Būtu lietderīgi rīkot apspriešanos starp ostas pārvaldes iestādi un ostas lietotājiem, un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/352 (12)15. panta 2. punktā, lai tādējādi koordinētu ostas pakalpojumu pieejamību attiecībā uz alternatīvu degvielu piegādi, kas ostās tiek plānota un ieviesta, kā arī attiecībā uz pieprasījumu, kas sagaidāms no kuģiem, kuri piestāj minētajās ostās. |
| --- | --- |

(10)

Būtu lietderīgi rīkot apspriešanos starp ostas pārvaldes iestādi un ostas lietotājiem, un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/352 (12)15. panta 2. punktā, lai tādējādi koordinētu ostas pakalpojumu pieejamību attiecībā uz alternatīvu degvielu piegādi, kas ostās tiek plānota un ieviesta, kā arī attiecībā uz pieprasījumu, kas sagaidāms no kuģiem, kuri piestāj minētajās ostās.

| (11) | Šajā regulā paredzētie noteikumi būtu bez diskriminācijas jāpiemēro visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga valsts. Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības un starptautiskajiem noteikumiem jūras transporta jomā un lai ierobežotu administratīvo slogu, šī regula būtu jāpiemēro kuģiem, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, bet to nebūtu jāpiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas vai zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem bez mehāniskas piedziņas vai nekomerciāliem mērķiem izmantotiem valsts dienesta kuģiem. Lai gan kuģi, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (13), tie rada aptuveni 90 % no jūras transporta nozares CO2 emisijām. Komisijai situācija būtu regulāri jāizvērtē, lai šīs regulas darbības jomu, iespējams, paplašinātu, to attiecinot arī uz kuģiem, kuru bruto tilpība ir zem 5 000. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie noteikumi būtu bez diskriminācijas jāpiemēro visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga valsts. Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības un starptautiskajiem noteikumiem jūras transporta jomā un lai ierobežotu administratīvo slogu, šī regula būtu jāpiemēro kuģiem, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, bet to nebūtu jāpiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas vai zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem bez mehāniskas piedziņas vai nekomerciāliem mērķiem izmantotiem valsts dienesta kuģiem. Lai gan kuģi, kuru bruto tilpība ir virs 5 000, ir tikai aptuveni 55 % no visiem kuģiem, kuri piestāj ostās un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (13), tie rada aptuveni 90 % no jūras transporta nozares CO2 emisijām. Komisijai situācija būtu regulāri jāizvērtē, lai šīs regulas darbības jomu, iespējams, paplašinātu, to attiecinot arī uz kuģiem, kuru bruto tilpība ir zem 5 000.

| (12) | Dalībvalstīm, kuru teritorijā nav jūras ostu, nav akreditēta verificētāja, nav kuģu, kas kuģo ar to karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, un kuras nav administrējošās valstis šīs regulas nozīmē, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar šajā regulā paredzētajām attiecīgajām prasībām, kamēr vien pastāv minētie apstākļi. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm, kuru teritorijā nav jūras ostu, nav akreditēta verificētāja, nav kuģu, kas kuģo ar to karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, un kuras nav administrējošās valstis šīs regulas nozīmē, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar šajā regulā paredzētajām attiecīgajām prasībām, kamēr vien pastāv minētie apstākļi.

| (13) | Ņemot vērā to, ka kuģiem, kuri atbilst šīs regulas prasībām, izmaksas ir lielākas, globāla pasākuma neesamība vēl vairāk palielina apiešanas risku. Piestāšana ostās ārpus Savienības izvairīšanās nolūkos un pārkraušanas darbību pārcelšana uz ostām ārpus Savienības ne tikai mazinās vidiskos ieguvumus, kas izriet no jūras transporta darbību radīto emisiju izmaksu internalizācijas, bet var novest pie papildu emisijām sakarā ar papildu attālumu, ko kuģi veikuši, lai izvairītos no šīs regulas piemērošanas. Tāpēc ir lietderīgi no piestāšanas ostas jēdziena izslēgt konkrētus piestāšanas gadījumus ostās, kas nav Savienības ostas. Minētā izslēgšana būtu jāattiecina uz Savienības tuvumā esošām ostām, kurās izvairīšanās risks ir vislielākais. Ierobežojums – 300 jūras jūdzes no ostas, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā, – ir samērīga reakcija uz izvairīšanās praksi un līdzsvaro papildu slogu un izvairīšanās risku. Turklāt izslēgšana no piestāšanas ostas jēdziena būtu jāattiecina vienīgi uz konteinerkuģu piestāšanu konkrētās trešo valstu ostās, kurās konteineru pārkraušana veido lielāko daļu no konteineru aprites. Ja nepiemēro seku mazināšanas pasākumus, attiecībā uz šādiem sūtījumiem izvairīšanās risks ir arī ostas mezgla pārvirzīšana uz ostām ārpus Savienības, tādējādi izvairīšanās sekas padarot vēl smagākas. Lai nodrošinātu globālā pasākuma samērīgumu un vienlīdzīgu attieksmi, būtu jāņem vērā tie pasākumi trešās valstīs, kuri ir līdzvērtīgi šai regulai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka kuģiem, kuri atbilst šīs regulas prasībām, izmaksas ir lielākas, globāla pasākuma neesamība vēl vairāk palielina apiešanas risku. Piestāšana ostās ārpus Savienības izvairīšanās nolūkos un pārkraušanas darbību pārcelšana uz ostām ārpus Savienības ne tikai mazinās vidiskos ieguvumus, kas izriet no jūras transporta darbību radīto emisiju izmaksu internalizācijas, bet var novest pie papildu emisijām sakarā ar papildu attālumu, ko kuģi veikuši, lai izvairītos no šīs regulas piemērošanas. Tāpēc ir lietderīgi no piestāšanas ostas jēdziena izslēgt konkrētus piestāšanas gadījumus ostās, kas nav Savienības ostas. Minētā izslēgšana būtu jāattiecina uz Savienības tuvumā esošām ostām, kurās izvairīšanās risks ir vislielākais. Ierobežojums – 300 jūras jūdzes no ostas, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā, – ir samērīga reakcija uz izvairīšanās praksi un līdzsvaro papildu slogu un izvairīšanās risku. Turklāt izslēgšana no piestāšanas ostas jēdziena būtu jāattiecina vienīgi uz konteinerkuģu piestāšanu konkrētās trešo valstu ostās, kurās konteineru pārkraušana veido lielāko daļu no konteineru aprites. Ja nepiemēro seku mazināšanas pasākumus, attiecībā uz šādiem sūtījumiem izvairīšanās risks ir arī ostas mezgla pārvirzīšana uz ostām ārpus Savienības, tādējādi izvairīšanās sekas padarot vēl smagākas. Lai nodrošinātu globālā pasākuma samērīgumu un vienlīdzīgu attieksmi, būtu jāņem vērā tie pasākumi trešās valstīs, kuri ir līdzvērtīgi šai regulai.

| (14) | Lai ņemtu vērā salu reģionu īpašo situāciju, kā uzsvērts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā, un vajadzību saglabāt savienojamību starp Savienības salām un perifēriem reģioniem ar Savienības centrālajiem reģioniem, būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju. |
| --- | --- |

(14)

Lai ņemtu vērā salu reģionu īpašo situāciju, kā uzsvērts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantā, un vajadzību saglabāt savienojamību starp Savienības salām un perifēriem reģioniem ar Savienības centrālajiem reģioniem, būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, starp kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā, kurā ir mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju.

| (15) | Ņemot vērā Savienības tālāko reģionu īpašās iezīmes un ierobežojumus, jo īpaši to attālumu un to, ka tās ir salas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saglabātu to piekļūstamību un efektīvu savienojamību ar jūras transportu. Tāpēc attiecībā uz kuģiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā, tikai puse no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas tālākajā reģionā, būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. To pašu iemeslu dēļ būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem starp piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, ko kuģi patērē, uzturoties attiecīgo tālāko reģionu piestāšanas ostās. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā Savienības tālāko reģionu īpašās iezīmes un ierobežojumus, jo īpaši to attālumu un to, ka tās ir salas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saglabātu to piekļūstamību un efektīvu savienojamību ar jūras transportu. Tāpēc attiecībā uz kuģiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā, tikai puse no enerģijas, kas patērēta reisos, kuri iziet no tādas piestāšanas ostas vai ienāk tādā piestāšanas ostā, kas atrodas tālākajā reģionā, būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā. To pašu iemeslu dēļ būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz reisiem starp piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kas atrodas tālākajā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, ko kuģi patērē, uzturoties attiecīgo tālāko reģionu piestāšanas ostās.

| (16) | Dalībvalstis, kurām nav sauszemes robežas ar kādu citu dalībvalsti, ir īpaši atkarīgas no to jūras savienojuma ar pārējo Savienību, jo īpaši, lai uzturētu to iedzīvotājiem nepieciešamo savienojamību. Šādām dalībvalstīm ir jāpaļaujas uz publiskiem pakalpojumu līgumiem vai sabiedrisko pakalpojumu saistībām, lai sasniegtu mērķi uzturēt savienojamību, izmantojot pasažieru kuģus. Būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojums, lai dalībvalstis varētu apmierināt neatliekamo vajadzību sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un nodrošināt savienojamību, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstis, kurām nav sauszemes robežas ar kādu citu dalībvalsti, ir īpaši atkarīgas no to jūras savienojuma ar pārējo Savienību, jo īpaši, lai uzturētu to iedzīvotājiem nepieciešamo savienojamību. Šādām dalībvalstīm ir jāpaļaujas uz publiskiem pakalpojumu līgumiem vai sabiedrisko pakalpojumu saistībām, lai sasniegtu mērķi uzturēt savienojamību, izmantojot pasažieru kuģus. Būtu jāatļauj pagaidu atbrīvojums, lai dalībvalstis varētu apmierināt neatliekamo vajadzību sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un nodrošināt savienojamību, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

| (17) | Papildus dalībvalstīm paredzētajai vispārējai iespējai piemērot atbrīvojumu reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, uz salām, kurās ir mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju, līdzīgs atbrīvojums būtu jāatļauj saistībā ar vietējiem reisiem uz salām, ko veic saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu vai uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Dalībvalstis ir izveidojušas šādus līgumus un saistības, lai par pieņemamām cenām nodrošinātu atbilstošu savienojamības līmeni ar salu reģioniem, kas citādi ar tirgus spēkiem nebūtu panākts. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām piemērot pagaidu atbrīvojumu šādiem reisiem, ko pasažieru kuģi veic starp dalībvalsts kontinentālo daļu un kādu tās pašas dalībvalsts salu, lai saglabātu nosacījumus, saskaņā ar kuriem tika izveidoti publisko pakalpojumu līgumi vai sabiedrisko pakalpojumu saistības, un nodrošinātu pastāvīgu savienojamību ar attiecīgo salu, kā arī tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

(17)

Papildus dalībvalstīm paredzētajai vispārējai iespējai piemērot atbrīvojumu reisiem, ko veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, uz salām, kurās ir mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju, līdzīgs atbrīvojums būtu jāatļauj saistībā ar vietējiem reisiem uz salām, ko veic saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu vai uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Dalībvalstis ir izveidojušas šādus līgumus un saistības, lai par pieņemamām cenām nodrošinātu atbilstošu savienojamības līmeni ar salu reģioniem, kas citādi ar tirgus spēkiem nebūtu panākts. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām piemērot pagaidu atbrīvojumu šādiem reisiem, ko pasažieru kuģi veic starp dalībvalsts kontinentālo daļu un kādu tās pašas dalībvalsts salu, lai saglabātu nosacījumus, saskaņā ar kuriem tika izveidoti publisko pakalpojumu līgumi vai sabiedrisko pakalpojumu saistības, un nodrošinātu pastāvīgu savienojamību ar attiecīgo salu, kā arī tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

| (18) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 3577/92 (14) 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka ostas, kuras atrodas Seūtā un Meliljā, ir jāpielīdzina salu ostām. Lai gan pēc būtības tās nav salu ostas, to ģeogrāfiskais novietojums kontinentālajā Āfrikā un sauszemes savienojumu trūkums ar Spāniju nozīmē, ka attiecībā pret kontinentālo Eiropu un jo īpaši attiecībā pret Spāniju minētās ostas ir pielīdzināmas salu ostām. Tāpēc Seūta un Melilja būtu jāuzskata par salu ostām saistībā ar pagaidu atbrīvojumu jūras kabotāžai starp dalībvalsts kontinentālo daļu un tās jurisdikcijā esošajām salām. |
| --- | --- |

(18)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 3577/92 (14) 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka ostas, kuras atrodas Seūtā un Meliljā, ir jāpielīdzina salu ostām. Lai gan pēc būtības tās nav salu ostas, to ģeogrāfiskais novietojums kontinentālajā Āfrikā un sauszemes savienojumu trūkums ar Spāniju nozīmē, ka attiecībā pret kontinentālo Eiropu un jo īpaši attiecībā pret Spāniju minētās ostas ir pielīdzināmas salu ostām. Tāpēc Seūta un Melilja būtu jāuzskata par salu ostām saistībā ar pagaidu atbrīvojumu jūras kabotāžai starp dalībvalsts kontinentālo daļu un tās jurisdikcijā esošajām salām.

| (19) | Kuģošana ledus apstākļos, jo īpaši Baltijas jūras ziemeļu apgabalos, un ledus klases kuģu tehniskās īpašības rada papildu izmaksas jūras transportam, un šī regula šādas izmaksas varētu palielināt vēl vairāk. Šādas ledus klases kuģu papildu izmaksas, ko rada kuģošana ledus apstākļos un kas izriet no to tehniskajām īpašībām, būtu jāsamazina, lai uzturētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tāpēc būtu jāļauj uzņēmumiem izmantot ierobežotu koriģētu enerģijas daudzumu, ko patērē uz ledus klases kuģiem. Turklāt uz ierobežotu laiku ar šo regulu būtu jāļauj uz konkrētiem laikposmiem, kad ledus klases kuģi saskaras ar ledus navigācijas apstākļiem, piemērot atbrīvojumu daļai papildu enerģijas, kas patērēta kuģošanai ledus apstākļos. Minētajā nolūkā būtu jānosaka pārbaudāma metodika, lai varētu noteikt korelāciju starp to enerģijas daļu, kurai piemērots atbrīvojums, un faktiskajiem ledus navigācijas apstākļiem. Komisijai būtu atkārtoti jāizvērtē šāda metodika, jo īpaši, ņemot vērā to datu monitoringa robustumu, kas vajadzīgi, lai ziņotu par noieto attālumu un papildu enerģiju kuģošanai ledus apstākļos, ņemot vērā minētā pasākuma iespējamu pagarināšanu. |
| --- | --- |

(19)

Kuģošana ledus apstākļos, jo īpaši Baltijas jūras ziemeļu apgabalos, un ledus klases kuģu tehniskās īpašības rada papildu izmaksas jūras transportam, un šī regula šādas izmaksas varētu palielināt vēl vairāk. Šādas ledus klases kuģu papildu izmaksas, ko rada kuģošana ledus apstākļos un kas izriet no to tehniskajām īpašībām, būtu jāsamazina, lai uzturētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tāpēc būtu jāļauj uzņēmumiem izmantot ierobežotu koriģētu enerģijas daudzumu, ko patērē uz ledus klases kuģiem. Turklāt uz ierobežotu laiku ar šo regulu būtu jāļauj uz konkrētiem laikposmiem, kad ledus klases kuģi saskaras ar ledus navigācijas apstākļiem, piemērot atbrīvojumu daļai papildu enerģijas, kas patērēta kuģošanai ledus apstākļos. Minētajā nolūkā būtu jānosaka pārbaudāma metodika, lai varētu noteikt korelāciju starp to enerģijas daļu, kurai piemērots atbrīvojums, un faktiskajiem ledus navigācijas apstākļiem. Komisijai būtu atkārtoti jāizvērtē šāda metodika, jo īpaši, ņemot vērā to datu monitoringa robustumu, kas vajadzīgi, lai ziņotu par noieto attālumu un papildu enerģiju kuģošanai ledus apstākļos, ņemot vērā minētā pasākuma iespējamu pagarināšanu.

| (20) | Subjektam, kas atbild par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība šai regulai, vajadzētu būt uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas, pārņemot šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko nosaka Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, kuru Savienībā īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 336/2006 (15). Uzņēmuma definīcija šajā regulā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). |
| --- | --- |

(20)

Subjektam, kas atbild par to, lai tiktu nodrošināta atbilstība šai regulai, vajadzētu būt uzņēmumam, kas definēts kā kuģa īpašnieks, vai jebkurai citai organizācijai vai personai, piemēram, pārvaldniekam vai berbouta fraktētājam, kas no kuģa īpašnieka ir pārņēmusi atbildību par kuģa ekspluatāciju un kas, pārņemot šādu atbildību, ir piekritusi pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko nosaka Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, kuru Savienībā īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 336/2006 (15). Uzņēmuma definīcija šajā regulā ir saskanīga ar globālo datu vākšanas sistēmu, ko 2016. gadā izveidoja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO).

| (21) | Jaunu degvielas veidu un enerģētikas risinājumu izstrādei un izvēršanai ir vajadzīga koordinēta pieeja, ar ko saskaņo piedāvājumu, pieprasījumu un pienācīgas izplatīšanas infrastruktūras nodrošināšanu. Lai gan pašreizējais Savienības tiesiskais regulējums jau daļēji pievēršas degvielas ražošanai ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un degvielas izplatīšanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (16), ir vajadzīgs arī instruments, kas veido aizvien lielāku pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām. |
| --- | --- |

(21)

Jaunu degvielas veidu un enerģētikas risinājumu izstrādei un izvēršanai ir vajadzīga koordinēta pieeja, ar ko saskaņo piedāvājumu, pieprasījumu un pienācīgas izplatīšanas infrastruktūras nodrošināšanu. Lai gan pašreizējais Savienības tiesiskais regulējums jau daļēji pievēršas degvielas ražošanai ar Direktīvu (ES) 2018/2001 un degvielas izplatīšanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (16), ir vajadzīgs arī instruments, kas veido aizvien lielāku pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām.

| (22) | Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā panāktu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu. |
| --- | --- |

(22)

Lai gan tādi instrumenti kā oglekļa cenas noteikšana vai darbības oglekļietilpīguma mērķrādītāji veicina energoefektivitātes uzlabojumus, tie nav piemēroti, lai īstermiņā un vidējā termiņā panāktu plaša mēroga pāreju uz atjaunīgām un mazoglekļa degvielām. Tāpēc ir vajadzīga īpaša reglamentējoša pieeja, kuras nolūks ir izvērst atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu un aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošanu.

| (23) | Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Saskaņā ar šo principu uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības būtu jānosaka, neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu. Šādas robežvērtības būtu jānosaka attiecībā uz atsauces vērtību, kura atbilst 2020. gadā uz flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai SEG emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un uz šīs regulas I un II pielikumā noteikto metodiku un standartvērtībām. |
| --- | --- |

(23)

Politikas intervencei, kuras nolūks ir stimulēt pieprasījumu pēc atjaunīgām un mazoglekļa jūras transporta degvielām, vajadzētu būt balstītai uz mērķiem un ievērot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Saskaņā ar šo principu uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības būtu jānosaka, neparedzot kādas konkrētas degvielas vai tehnoloģijas izmantošanu. Šādas robežvērtības būtu jānosaka attiecībā uz atsauces vērtību, kura atbilst 2020. gadā uz flotes kuģiem patērētās enerģijas vidējai SEG emisijas intensitātei, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kurus monitorē un paziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2015/757, un uz šīs regulas I un II pielikumā noteikto metodiku un standartvērtībām.

| (24) | Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo jau tuvākajā laikā būs pieejama tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību šādu jūras transporta degvielu ražošanai ar mērķi dekarbonizēt jūras transportu. |
| --- | --- |

(24)

Lai apmierinātu nākotnes vajadzības, būtu jāveicina tādu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izstrāde un izvēršana, kurām piemīt liels ilgtspējas potenciāls, komercgatavība un liels inovācijas un izaugsmes potenciāls. Tādējādi tiks atbalstīta inovatīvu un konkurētspējīgu degvielu tirgu izveide un nodrošināta pietiekama ilgtspējīgu jūras transporta degvielu piegāde īstermiņā un ilgtermiņā, lai veicinātu Savienības transporta dekarbonizācijas ieceru īstenošanu, vienlaikus stiprinot Savienības centienus panākt augstu vides aizsardzības līmeni. Šajā nolūkā par atbilstīgām vajadzētu atzīt ilgtspējīgas jūras transporta degvielas, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma A un B daļā norādītajām izejvielām, kā arī sintētiskās jūras transporta degvielas. Sevišķi būtiska nozīme ir ilgtspējīgām jūras transporta degvielām, kas ražotas no Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, jo jau tuvākajā laikā būs pieejama tehnoloģija ar vislielāko komercgatavību šādu jūras transporta degvielu ražošanai ar mērķi dekarbonizēt jūras transportu.

| (25) | Ja tradicionālo pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu audzēšanu aizstāj ar tādu kultūraugu audzēšanu, kas paredzēti biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums – tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji –, radot papildu SEG emisijas un izraisot biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Netiešas zemes izmantošanas maiņas radīto SEG emisiju līmeni nevar nepārprotami noteikt ar tādu precizitāti, kas vajadzīga, lai noteiktu emisijas faktorus, kuri nepieciešami šīs regulas piemērošanai. Tomēr pierādījumi liecina, ka visas degvielas, kas ražotas no šādām izejvielām, dažādā apmērā izraisa netiešu zemes izmantošanas maiņu. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar SEG emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei SEG emisiju aiztaupījumu, ko dod atsevišķas biodegvielas, bioloģiskās šķidrās degvielas vai biomasas degvielas, bet arī apdraud biodaudzveidību. Minētie riski ir īpaši nozīmīgi sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Tāpēc ar šo regulu nevajadzētu veicināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu degvielu izmantošanu. Direktīva (ES) 2018/2001 jau ierobežo šādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu devumu SEG emisiju aiztaupījuma mērķrādītāja sasniegšanā autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē un nosaka maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo degvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko SEG emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas. |
| --- | --- |

(25)

Ja tradicionālo pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu audzēšanu aizstāj ar tādu kultūraugu audzēšanu, kas paredzēti biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums – tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji –, radot papildu SEG emisijas un izraisot biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Netiešas zemes izmantošanas maiņas radīto SEG emisiju līmeni nevar nepārprotami noteikt ar tādu precizitāti, kas vajadzīga, lai noteiktu emisijas faktorus, kuri nepieciešami šīs regulas piemērošanai. Tomēr pierādījumi liecina, ka visas degvielas, kas ražotas no šādām izejvielām, dažādā apmērā izraisa netiešu zemes izmantošanas maiņu. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar SEG emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei SEG emisiju aiztaupījumu, ko dod atsevišķas biodegvielas, bioloģiskās šķidrās degvielas vai biomasas degvielas, bet arī apdraud biodaudzveidību. Minētie riski ir īpaši nozīmīgi sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Tāpēc ar šo regulu nevajadzētu veicināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu degvielu izmantošanu. Direktīva (ES) 2018/2001 jau ierobežo šādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu devumu SEG emisiju aiztaupījuma mērķrādītāja sasniegšanā autotransporta un dzelzceļa transporta nozarē un nosaka maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo degvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko SEG emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas.

| (26) | Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu ilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju agrīnu attīstīšanu un izvēršanu tirgū, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, ir vajadzīgs īpašs stimuls nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām (RFNBO). Šā stimula pamatā ir tas, ka minētajiem degvielas veidiem ir liels potenciāls jūras kuģu degvielu struktūrā ieviest atjaunīgo enerģiju, ņemot vērā to ievērojamo dekarbonizācijas potenciālu, kā arī to aplēstās ražošanas izmaksas īstermiņā un vidējā termiņā. Ja sintētiskās degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt līdz pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajām degvielām. Tām ir arī vērā ņemamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu degvielu veidiem, jo īpaši ūdens patēriņa ziņā. Tomēr RFNBO ražošanas izmaksas pašlaik ir daudz augstākas nekā tradicionālās degvielas tirgus cena, un gaidāms, ka šādas augstākas izmaksas saglabāsies arī vidējā termiņā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz pasākumu kombinācija, lai nodrošinātu atbalstu ilgtspējīgu RFNBO ieviešanai, tostarp iespēja līdz 2033. gada beigām izmantot “reizinātāju”, ļaujot no RFNBO iegūto enerģiju ieskaitīt divreiz. Turklāt RFNBO apakšmērķrādītājs 2 % apmērā būtu jāpiemēro no 2034. gada, ja Komisija pēc tam, kad ir veikta tirgus uzraudzība, ziņo, ka RFNBO īpatsvars jūras kuģu degvielās, ko izmanto tie kuģi, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, līdz 2031. gadam ir mazāks par 1 %. Minētā RFNBO atbalsta pasākumu kombinācija ir domāta tam, lai kuģu operatoriem un degvielas piegādātājiem signalizētu par iespēju veikt investīcijas minētā veida atjaunīgās, mērogojamās un ilgtspējīgās degvielas ieviešanā, jo tā paredz gan galīgo mērķrādītāju, kas degvielas piegādātājiem sniedz noteiktību par minimālo pieprasījumu nākotnē, gan arī iespēju tirgum atrast visefektīvāko veidu, kā attiecīgi pielāgoties. Ņemot vērā to, ka jūras RFNBO tirgum vēl ir jāattīstās, šajā regulā ir iekļauti aizsardzības pasākumi un elastība attiecībā uz dažādiem iespējamiem scenārijiem ieviešanai tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu ilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju agrīnu attīstīšanu un izvēršanu tirgū, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, ir vajadzīgs īpašs stimuls nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām (RFNBO). Šā stimula pamatā ir tas, ka minētajiem degvielas veidiem ir liels potenciāls jūras kuģu degvielu struktūrā ieviest atjaunīgo enerģiju, ņemot vērā to ievērojamo dekarbonizācijas potenciālu, kā arī to aplēstās ražošanas izmaksas īstermiņā un vidējā termiņā. Ja sintētiskās degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt līdz pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajām degvielām. Tām ir arī vērā ņemamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu degvielu veidiem, jo īpaši ūdens patēriņa ziņā. Tomēr RFNBO ražošanas izmaksas pašlaik ir daudz augstākas nekā tradicionālās degvielas tirgus cena, un gaidāms, ka šādas augstākas izmaksas saglabāsies arī vidējā termiņā. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz pasākumu kombinācija, lai nodrošinātu atbalstu ilgtspējīgu RFNBO ieviešanai, tostarp iespēja līdz 2033. gada beigām izmantot “reizinātāju”, ļaujot no RFNBO iegūto enerģiju ieskaitīt divreiz. Turklāt RFNBO apakšmērķrādītājs 2 % apmērā būtu jāpiemēro no 2034. gada, ja Komisija pēc tam, kad ir veikta tirgus uzraudzība, ziņo, ka RFNBO īpatsvars jūras kuģu degvielās, ko izmanto tie kuģi, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, līdz 2031. gadam ir mazāks par 1 %. Minētā RFNBO atbalsta pasākumu kombinācija ir domāta tam, lai kuģu operatoriem un degvielas piegādātājiem signalizētu par iespēju veikt investīcijas minētā veida atjaunīgās, mērogojamās un ilgtspējīgās degvielas ieviešanā, jo tā paredz gan galīgo mērķrādītāju, kas degvielas piegādātājiem sniedz noteiktību par minimālo pieprasījumu nākotnē, gan arī iespēju tirgum atrast visefektīvāko veidu, kā attiecīgi pielāgoties. Ņemot vērā to, ka jūras RFNBO tirgum vēl ir jāattīstās, šajā regulā ir iekļauti aizsardzības pasākumi un elastība attiecībā uz dažādiem iespējamiem scenārijiem ieviešanai tirgū.

| (27) | Lai gan RFNBO ir liels potenciāls apmierināt dekarbonizācijas vajadzības jūrniecības nozarē, ir iespējams, ka arī citām degvielām būs līdzīgs dekarbonizācijas potenciāls. Tādi faktori kā tehnoloģijas briedums vai pieejamība jūrniecības nozarei var ietekmēt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ieviešanu dažādās ostās. Tāpēc ir būtiski nodrošināt tehnoloģisko neitralitāti un izvairīties no tā, ka nepamatoti tiek diskriminētas citas degvielas, ar kurām panāk līdzīgus SEG emisijas intensitātes samazinājumus kā ar RFNBO, kā arī no tā, ka kuģi, kuri izmanto šādas degvielas, tiek sodīti. Šajā nolūkā ir svarīgi norādīt, ka SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtība attiecībā uz RFNBO ir 70 %, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652. Šādu robežvērtību var sasniegt arī citas bioloģiskas vai sintētiskas izcelsmes degvielas, kas nav RFNBO. |
| --- | --- |

(27)

Lai gan RFNBO ir liels potenciāls apmierināt dekarbonizācijas vajadzības jūrniecības nozarē, ir iespējams, ka arī citām degvielām būs līdzīgs dekarbonizācijas potenciāls. Tādi faktori kā tehnoloģijas briedums vai pieejamība jūrniecības nozarei var ietekmēt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ieviešanu dažādās ostās. Tāpēc ir būtiski nodrošināt tehnoloģisko neitralitāti un izvairīties no tā, ka nepamatoti tiek diskriminētas citas degvielas, ar kurām panāk līdzīgus SEG emisijas intensitātes samazinājumus kā ar RFNBO, kā arī no tā, ka kuģi, kuri izmanto šādas degvielas, tiek sodīti. Šajā nolūkā ir svarīgi norādīt, ka SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtība attiecībā uz RFNBO ir 70 %, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un atceļ Padomes Direktīvu (ES) 2015/652. Šādu robežvērtību var sasniegt arī citas bioloģiskas vai sintētiskas izcelsmes degvielas, kas nav RFNBO.

| (28) | Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām jūras transporta degvielām ir fosilas izcelsmes. No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu degvielu neatzīšana par atbilstīgām sniegt ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā arī līdz minimumam samazina jebkādu transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūras transportu. Ir svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik galvenokārt izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu SEG emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka minētajām degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam. |
| --- | --- |

(28)

Jūrniecības nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, bioloģiskajām šķidrajām degvielām un biomasas degvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām jūras transporta degvielām ir fosilas izcelsmes. No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotu degvielu neatzīšana par atbilstīgām sniegt ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā arī līdz minimumam samazina jebkādu transporta nozares dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz jūras transportu. Ir svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare un jūras transports pašlaik galvenokārt izmanto fosilas izcelsmes degvielas. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu, bioloģisko šķidro degvielu un biomasas degvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. Tāpēc, ņemot vērā papildu SEG emisijas un biodaudzveidības zudumu, ko rada visu veidu degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir jāuzskata, ka minētajām degvielām ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam ražošanas paņēmienam.

| (29) | Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām ir ilgstoša, turklāt kuģiem ir ilgs vidējais darbmūžs, kas parasti ir no 25 līdz 30 gadiem, tāpēc ir vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglo plānošanu un veicina visu ieinteresēto personu investīcijas. Šāds tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā tiesiskajā regulējumā būtu arī jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam. Laika gaitā minētajām robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu ražošanas paplašināšanos. |
| --- | --- |

(29)

Jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrāde un ieviešana jūras transporta vajadzībām ir ilgstoša, turklāt kuģiem ir ilgs vidējais darbmūžs, kas parasti ir no 25 līdz 30 gadiem, tāpēc ir vajadzīga ātra rīcība un skaidra un paredzama ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas atvieglo plānošanu un veicina visu ieinteresēto personu investīcijas. Šāds tiesiskais regulējums veicinās jaunu degvielu un enerģētikas risinājumu izstrādi un ieviešanu jūras transportā un iedrošinās ieinteresētās personas investēt. Šādā tiesiskajā regulējumā būtu arī jānosaka uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības līdz 2050. gadam. Laika gaitā minētajām robežvērtībām būtu jākļūst vērienīgākām, lai atspoguļotu paredzamo tehnoloģiju attīstību un atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu ražošanas paplašināšanos.

| (30) | Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes aprēķināšanai. Minētās formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā patērēto degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošana. |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā būtu jānosaka metodika un formula uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes aprēķināšanai. Minētās formulas pamatā vajadzētu būt kuģu paziņotajam degvielas patēriņam, un būtu jāņem vērā patērēto degvielu attiecīgie emisijas faktori. Metodikā būtu jāatspoguļo arī aizstājējenergoresursu, piemēram, vēja vai elektroenerģijas, izmantošana.

| (31) | Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa. Tādējādi tiktu sniegti stimuli saistībā ar tādām tehnoloģijām un ražošanas paņēmieniem, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām. |
| --- | --- |

(31)

Lai sniegtu pilnīgāku priekšstatu par dažādu energoresursu ekoloģiskajiem raksturlielumiem, būtu jānovērtē degvielu SEG raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, ņemot vērā ietekmi, ko rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa. Tādējādi tiktu sniegti stimuli saistībā ar tādām tehnoloģijām un ražošanas paņēmieniem, kas nodrošina mazāku SEG pēdas nospiedumu un reālus ieguvumus salīdzinājumā ar esošajām tradicionālajām degvielām.

| (32) | Atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”. Šīs regulas vajadzībām būtu jāizmanto tikai standarta fosilās degvielas “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktori un standarta “no tvertnes līdz ķīļūdenim” CO2 emisijas faktori. |
| --- | --- |

(32)

Atjaunīgo un mazoglekļa jūras transporta degvielu raksturlielumi “no urbuma līdz ķīļūdenim” būtu jānosaka, izmantojot emisijas faktoru standartvērtības vai faktiskos un sertificētos emisijas faktorus, kas aptver emisijas “no urbuma līdz tvertnei” un emisijas “no tvertnes līdz ķīļūdenim”. Šīs regulas vajadzībām būtu jāizmanto tikai standarta fosilās degvielas “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktori un standarta “no tvertnes līdz ķīļūdenim” CO2 emisijas faktori.

| (33) | Ja notiek tehnoloģisks progress saistībā ar jaunām SEG samazināšanas tehnoloģijām, tādām kā oglekļa uztveršana uz kuģa, Komisijai būtu jānovērtē iespēja attiecīgi I un IV pielikumā izklāstītajās SEG intensitātes un atbilstības bilances formulās atspoguļot šādu tehnoloģiju ieguldījumu SEG tiešo emisiju samazināšanā uz kuģiem. |
| --- | --- |

(33)

Ja notiek tehnoloģisks progress saistībā ar jaunām SEG samazināšanas tehnoloģijām, tādām kā oglekļa uztveršana uz kuģa, Komisijai būtu jānovērtē iespēja attiecīgi I un IV pielikumā izklāstītajās SEG intensitātes un atbilstības bilances formulās atspoguļot šādu tehnoloģiju ieguldījumu SEG tiešo emisiju samazināšanā uz kuģiem.

| (34) | Lai veicinātu tādu energoresursu izmantošanu, kuru SEG pēdas nospiedums kopumā ir mazāks, ir vajadzīga visaptveroša pieeja, kas attiektos uz būtiskākajām SEG emisijām (CO2, CH4 un N2O). Lai atspoguļotu metāna un dislāpekļa oksīdu globālās sasilšanas potenciālu, šajā regulā noteiktā robežvērtība būtu jāizsaka kā “CO2 ekvivalents”. |
| --- | --- |

(34)

Lai veicinātu tādu energoresursu izmantošanu, kuru SEG pēdas nospiedums kopumā ir mazāks, ir vajadzīga visaptveroša pieeja, kas attiektos uz būtiskākajām SEG emisijām (CO2, CH4 un N2O). Lai atspoguļotu metāna un dislāpekļa oksīdu globālās sasilšanas potenciālu, šajā regulā noteiktā robežvērtība būtu jāizsaka kā “CO2 ekvivalents”.

| (35) | Atjaunīgo energoresursu un alternatīva dzinējspēka, piemēram, vēja un saules enerģijas, izmantošana ievērojami samazina kopējā kuģu energopatēriņa SEG emisijas intensitāti. Grūtībām precīzi izmērīt un kvantificēt minētos energoresursus (energopatēriņa pārtraukumi, tieša pārnese piedziņas nodrošināšanai u. c.) nevajadzētu kavēt to atzīšanu kuģa kopējā energopatēriņā, šādā nolūkā aptuveni aprēķinot to ieguldījumu kuģa atbilstības bilancē. |
| --- | --- |

(35)

Atjaunīgo energoresursu un alternatīva dzinējspēka, piemēram, vēja un saules enerģijas, izmantošana ievērojami samazina kopējā kuģu energopatēriņa SEG emisijas intensitāti. Grūtībām precīzi izmērīt un kvantificēt minētos energoresursus (energopatēriņa pārtraukumi, tieša pārnese piedziņas nodrošināšanai u. c.) nevajadzētu kavēt to atzīšanu kuģa kopējā energopatēriņā, šādā nolūkā aptuveni aprēķinot to ieguldījumu kuģa atbilstības bilancē.

| (36) | Gaisa piesārņojums (sēra oksīdi, slāpekļa oksīdi un cietās daļiņas), ko kuģi rada ostās, raisa nopietnas bažas piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Tāpēc būtu jānosaka īpaši un stingri pienākumi, kuru mērķis ir samazināt emisijas, ko rada kuģi, kuri ir pietauvoti krasta piestātnē. |
| --- | --- |

(36)

Gaisa piesārņojums (sēra oksīdi, slāpekļa oksīdi un cietās daļiņas), ko kuģi rada ostās, raisa nopietnas bažas piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Tāpēc būtu jānosaka īpaši un stingri pienākumi, kuru mērķis ir samazināt emisijas, ko rada kuģi, kuri ir pietauvoti krasta piestātnē.

| (37) | Ostu pienākums nodrošināt krasta energoapgādi (OPS), kā paredzēts Regulā (ES) 2023/1804, būtu jāsasaista ar šajā regulā izklāstītu attiecīgu pienākumu kuģiem pieslēgties OPS infrastruktūrai, kad tie ir pietauvoti krasta piestātnē, lai tādējādi nodrošinātu minētās infrastruktūras efektivitāti un novērstu risku zaudēt ieguldītos līdzekļus. |
| --- | --- |

(37)

Ostu pienākums nodrošināt krasta energoapgādi (OPS), kā paredzēts Regulā (ES) 2023/1804, būtu jāsasaista ar šajā regulā izklāstītu attiecīgu pienākumu kuģiem pieslēgties OPS infrastruktūrai, kad tie ir pietauvoti krasta piestātnē, lai tādējādi nodrošinātu minētās infrastruktūras efektivitāti un novērstu risku zaudēt ieguldītos līdzekļus.

| (38) | OPS izmantošana samazina kuģu radīto gaisa piesārņojumu un jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu. Palielinoties atjaunīgo energoresursu un nefosilo energoresursu īpatsvaram Savienības elektroenerģijas struktūrā, OPS nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi, kas pieejama kuģiem. Direktīvā 2014/94/ES ir paredzēta tikai OPS pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc minētās tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota. Tāpēc būtu jāizstrādā īpaši noteikumi, kas konteinerkuģiem un pasažieru kuģiem paredzētu pienākumu izmantot OPS, jo saskaņā ar datiem, kas 2018. gadā savākti saistībā ar Regulu (ES) 2015/757, tās ir kuģu kategorijas, kuras rada vislielāko emisiju daudzumu uz vienu kuģi, kamēr tas ir pietauvots krasta piestātnē. |
| --- | --- |

(38)

OPS izmantošana samazina kuģu radīto gaisa piesārņojumu un jūras transporta radīto SEG emisiju apjomu. Palielinoties atjaunīgo energoresursu un nefosilo energoresursu īpatsvaram Savienības elektroenerģijas struktūrā, OPS nodrošina aizvien tīrāku elektroapgādi, kas pieejama kuģiem. Direktīvā 2014/94/ES ir paredzēta tikai OPS pieslēgumpunktu nodrošināšana, tādējādi pieprasījums pēc minētās tehnoloģijas nav liels un līdz ar to tās izmantošana joprojām ir ierobežota. Tāpēc būtu jāizstrādā īpaši noteikumi, kas konteinerkuģiem un pasažieru kuģiem paredzētu pienākumu izmantot OPS, jo saskaņā ar datiem, kas 2018. gadā savākti saistībā ar Regulu (ES) 2015/757, tās ir kuģu kategorijas, kuras rada vislielāko emisiju daudzumu uz vienu kuģi, kamēr tas ir pietauvots krasta piestātnē.

| (39) | Papildus OPS arī citas tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga OPS izmantošanai, kuģis būtu jāatbrīvo no pienākuma izmantot OPS. |
| --- | --- |

(39)

Papildus OPS arī citas tehnoloģijas varētu sniegt līdzvērtīgus vidiskos ieguvumus ostās. Ja tiek pierādīts, ka alternatīvas tehnoloģijas izmantošana ir līdzvērtīga OPS izmantošanai, kuģis būtu jāatbrīvo no pienākuma izmantot OPS.

| (40) | Attiecībā uz kuģiem enkurvietā ir izmēģināti dažādi OPS projekti un risinājumi, bet pašlaik nav pieejams neviens nobriedis un mērogojams tehniskais risinājums. Minētā iemesla dēļ pienākums izmantot OPS būtu principā jāattiecina tikai uz kuģiem, kas pietauvoti krasta piestātnē. Tomēr Komisijai būtu regulāri atkārtoti jānovērtē situācija, lai tad, kad nepieciešamās tehnoloģijas būs pietiekami nobriedušas, minēto pienākumu paplašinātu, to attiecinot arī uz kuģiem enkurvietā. Tikmēr būtu jāļauj dalībvalstīm konkrētos gadījumos pienākumu izmantot OPS noteikt kuģiem enkurvietās, piemēram, tajās ostās, kas jau ir aprīkotas ar šādu tehnoloģiju vai atrodas teritorijās, kurās būtu jāizvairās no jebkāda piesārņojuma. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz kuģiem enkurvietā ir izmēģināti dažādi OPS projekti un risinājumi, bet pašlaik nav pieejams neviens nobriedis un mērogojams tehniskais risinājums. Minētā iemesla dēļ pienākums izmantot OPS būtu principā jāattiecina tikai uz kuģiem, kas pietauvoti krasta piestātnē. Tomēr Komisijai būtu regulāri atkārtoti jānovērtē situācija, lai tad, kad nepieciešamās tehnoloģijas būs pietiekami nobriedušas, minēto pienākumu paplašinātu, to attiecinot arī uz kuģiem enkurvietā. Tikmēr būtu jāļauj dalībvalstīm konkrētos gadījumos pienākumu izmantot OPS noteikt kuģiem enkurvietās, piemēram, tajās ostās, kas jau ir aprīkotas ar šādu tehnoloģiju vai atrodas teritorijās, kurās būtu jāizvairās no jebkāda piesārņojuma.

| (41) | Izņēmumi no pienākuma izmantot OPS būtu jāparedz arī vairāku objektīvu iemeslu dēļ, kurus verificē piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde vai jebkurš pienācīgi pilnvarots subjekts, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgajiem subjektiem. Šādi izņēmumi būtu jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostās, kas netiek veikta sistemātiski, drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, uz kuģu īstermiņa stāvēšanu, kad tie ir pietauvoti krasta piestātnē mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, uz OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumiem, uz kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtu izmantošanu ārkārtas situācijās un uz apkopes un funkcionālajiem testiem. |
| --- | --- |

(41)

Izņēmumi no pienākuma izmantot OPS būtu jāparedz arī vairāku objektīvu iemeslu dēļ, kurus verificē piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde vai jebkurš pienācīgi pilnvarots subjekts, attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgajiem subjektiem. Šādi izņēmumi būtu jāattiecina tikai uz neplānotu piestāšanu ostās, kas netiek veikta sistemātiski, drošuma apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, uz kuģu īstermiņa stāvēšanu, kad tie ir pietauvoti krasta piestātnē mazāk nekā divas stundas, jo tas ir minimālais laiks, kas vajadzīgs pieslēgumam, uz OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumiem, uz kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtu izmantošanu ārkārtas situācijās un uz apkopes un funkcionālajiem testiem.

| (42) | Ostās, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. pantā noteiktās prasības, tie izņēmumi, kas piemērojami OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumā, būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu īpašniekiem un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai, lai tādējādi nodrošinātu minētajām investīcijām vajadzīgos stimulus un izvairītos no negodīgas konkurenci. Kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana ostās, lai nodrošinātu, ka tie, kuģiem esot pietauvotiem krasta piestātnē, var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas, lai tādējādi aizsargātu vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Būtu jāparedz ierobežots skaits izņēmumu, kas piemērojami OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumā, lai risinātu situācijas, kad OPS nav nodrošināta tādu iemeslu dēļ, kurus kuģa operators nevar ietekmēt. Lai mazinātu risku zaudēt ieguldītos līdzekļus, OPS nesaderību uz kuģa un piestātnē, kā arī alternatīvo degvielu pieprasījuma un piedāvājuma nelīdzsvarotību, būtu jārīko biežas apspriešanās sanāksmes starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apspriestu prasības un turpmākos plānus un pieņemtu lēmumus par tiem. |
| --- | --- |

(42)

Ostās, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. pantā noteiktās prasības, tie izņēmumi, kas piemērojami OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumā, būtu jāierobežo pēc tam, kad kuģu īpašniekiem un ostu operatoriem ir bijis pietiekami daudz laika vajadzīgo investīciju veikšanai, lai tādējādi nodrošinātu minētajām investīcijām vajadzīgos stimulus un izvairītos no negodīgas konkurenci. Kuģu operatoriem būtu rūpīgi jāplāno piestāšana ostās, lai nodrošinātu, ka tie, kuģiem esot pietauvotiem krasta piestātnē, var veikt savas darbības, neradot gaisa piesārņotāju un SEG emisijas, lai tādējādi aizsargātu vidi piekrastes teritorijās un ostas pilsētās. Būtu jāparedz ierobežots skaits izņēmumu, kas piemērojami OPS nepieejamības vai nesaderības gadījumā, lai risinātu situācijas, kad OPS nav nodrošināta tādu iemeslu dēļ, kurus kuģa operators nevar ietekmēt. Lai mazinātu risku zaudēt ieguldītos līdzekļus, OPS nesaderību uz kuģa un piestātnē, kā arī alternatīvo degvielu pieprasījuma un piedāvājuma nelīdzsvarotību, būtu jārīko biežas apspriešanās sanāksmes starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai apspriestu prasības un turpmākos plānus un pieņemtu lēmumus par tiem.

| (43) | Regulā (ES) 2023/1804 noteiktajā prasībā ostām nodrošināt OPS ņem vērā apkalpoto kuģu veidus un attiecīgos satiksmes apjomus jūras ostās. Prasība kuģiem pieslēgties OPS nebūtu jāpiemēro kuģiem, kad tie piestāj ostās, uz kurām neattiecas minētajā regulā izklāstītā prasība par OPS, ja vien ostā OPS nav uzstādīta un pieejama izmantotajā krasta piestātnē, šādā gadījumā būtu jāprasa, lai kuģis veic pieslēgšanos OPS no 2035. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(43)

Regulā (ES) 2023/1804 noteiktajā prasībā ostām nodrošināt OPS ņem vērā apkalpoto kuģu veidus un attiecīgos satiksmes apjomus jūras ostās. Prasība kuģiem pieslēgties OPS nebūtu jāpiemēro kuģiem, kad tie piestāj ostās, uz kurām neattiecas minētajā regulā izklāstītā prasība par OPS, ja vien ostā OPS nav uzstādīta un pieejama izmantotajā krasta piestātnē, šādā gadījumā būtu jāprasa, lai kuģis veic pieslēgšanos OPS no 2035. gada 1. janvāra.

| (44) | Ņemot vērā OPS izmantošanas pozitīvo ietekmi uz vietējo gaisa piesārņojumu un nepieciešamību stimulēt minētās tehnoloģijas izvēršanu īstermiņā, pie piestātnes piegādātās elektroenerģijas ražošanas oglekļa dioksīda emisiju intensitāte būtu jāuzskaita kā nulle. Komisijai būtu jāparedz iespēja vēlākā posmā ņemt vērā faktiskās SEG emisijas, kas saistītas ar elektroenerģiju, kura piegādāta, izmantojot OPS. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā OPS izmantošanas pozitīvo ietekmi uz vietējo gaisa piesārņojumu un nepieciešamību stimulēt minētās tehnoloģijas izvēršanu īstermiņā, pie piestātnes piegādātās elektroenerģijas ražošanas oglekļa dioksīda emisiju intensitāte būtu jāuzskaita kā nulle. Komisijai būtu jāparedz iespēja vēlākā posmā ņemt vērā faktiskās SEG emisijas, kas saistītas ar elektroenerģiju, kura piegādāta, izmantojot OPS.

| (45) | Šīs regulas īstenošanā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzveidīgie ostu pārvaldības modeļi Savienībā, jo īpaši attiecībā uz pienākumu izdot sertifikātu, kas kuģi atbrīvo no pienākuma pieslēgties OPS. |
| --- | --- |

(45)

Šīs regulas īstenošanā būtu pienācīgi jāņem vērā daudzveidīgie ostu pārvaldības modeļi Savienībā, jo īpaši attiecībā uz pienākumu izdot sertifikātu, kas kuģi atbrīvo no pienākuma pieslēgties OPS.

| (46) | Lai ostās pieslēgšanās OPS noritētu raiti, izšķirīgi svarīga ir koordinācija starp ostām un kuģu operatoriem. Kuģu operatoriem būtu jāinformē ostas, kurās tie piestāj, par savu nodomu pieslēgties OPS un par konkrētā piestāšanas reizē vajadzīgo elektroenerģijas daudzumu, jo īpaši tad, ja tas pārsniedz aplēstās vajadzības minētajai kuģu kategorijai. |
| --- | --- |

(46)

Lai ostās pieslēgšanās OPS noritētu raiti, izšķirīgi svarīga ir koordinācija starp ostām un kuģu operatoriem. Kuģu operatoriem būtu jāinformē ostas, kurās tie piestāj, par savu nodomu pieslēgties OPS un par konkrētā piestāšanas reizē vajadzīgo elektroenerģijas daudzumu, jo īpaši tad, ja tas pārsniedz aplēstās vajadzības minētajai kuģu kategorijai.

| (47) | No 2035. gada saskaņā ar šo regulu piešķirto izņēmumu attiecībā uz pienākumu pieslēgties OPS skaitam, kuri attiecas uz konkrētiem gadījumiem, kad kuģis nevar pieslēgties OPS, ziņošanas laikposmā vajadzētu būt ierobežotam katram kuģim. Lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret kuģiem un atspoguļotu atšķirības to darbības profilos, izņēmumu skaitam būtu jāatbilst tam, cik bieži tie piestāj ostā, bet tam nekad nevajadzētu pārsniegt desmit piestāšanas reizes ostā vienā ziņošanas laikposmā. Tomēr kuģis nebūtu jāsoda un piestāšana ostā nebūtu jāskaita attiecībā pret maksimālo izņēmumu skaitu, ja pirms ierašanās ostā kuģis ir pieprasījis pieslēgties OPS un osta vai pienācīgi pilnvarots subjekts minēto pieprasījumu ir pieņēmis, taču kuģis OPS pieslēgties nespēj, un tas var pierādīt, ka tam pamatotu iemeslu dēļ nebija zināms, ka tas nevarēs pieslēgties OPS. |
| --- | --- |

(47)

No 2035. gada saskaņā ar šo regulu piešķirto izņēmumu attiecībā uz pienākumu pieslēgties OPS skaitam, kuri attiecas uz konkrētiem gadījumiem, kad kuģis nevar pieslēgties OPS, ziņošanas laikposmā vajadzētu būt ierobežotam katram kuģim. Lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret kuģiem un atspoguļotu atšķirības to darbības profilos, izņēmumu skaitam būtu jāatbilst tam, cik bieži tie piestāj ostā, bet tam nekad nevajadzētu pārsniegt desmit piestāšanas reizes ostā vienā ziņošanas laikposmā. Tomēr kuģis nebūtu jāsoda un piestāšana ostā nebūtu jāskaita attiecībā pret maksimālo izņēmumu skaitu, ja pirms ierašanās ostā kuģis ir pieprasījis pieslēgties OPS un osta vai pienācīgi pilnvarots subjekts minēto pieprasījumu ir pieņēmis, taču kuģis OPS pieslēgties nespēj, un tas var pierādīt, ka tam pamatotu iemeslu dēļ nebija zināms, ka tas nevarēs pieslēgties OPS.

| (48) | Ar šo regulu būtu jāievieš stabila un pārredzama monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu minētās sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkos, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un kompetento iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(48)

Ar šo regulu būtu jāievieš stabila un pārredzama monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma, kas ļautu sekot tās noteikumu izpildei. Šāda sistēma būtu nediskriminējoši jāpiemēro visiem kuģiem, un tai būtu vajadzīga trešās personas veikta verifikācija, kas nodrošinātu minētās sistēmas satvarā iesniegto datu precizitāti. Lai atvieglotu šīs regulas mērķa sasniegšanu, visi dati, kas jau paziņoti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkos, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto, lai verificētu atbilstību šai regulai, tādējādi ierobežojot uzņēmumu, verificētāju un kompetento iestāžu administratīvo slogu.

| (49) | Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu vai vēja palīgpiedziņas izmantošanu uz kuģa, lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu minēto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenotās verifikācijas darbības, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam, kuram tie būtu jānovērtē. |
| --- | --- |

(49)

Uzņēmumiem vajadzētu būt atbildīgiem par monitoringu un ziņošanu attiecībā uz tās enerģijas daudzumu un veidu, ko uz kuģiem patērē kuģošanas laikā un pie piestātnes, kā arī citu būtisku informāciju, piemēram, informāciju par kuģa dzinēja veidu vai vēja palīgpiedziņas izmantošanu uz kuģa, lai pierādītu atbilstību šajā regulā noteiktajai uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtībai. Lai atvieglotu minēto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi un verificētāju īstenotās verifikācijas darbības, līdzīgi kā Regulā (ES) 2015/757, uzņēmumiem būtu jādokumentē paredzētā monitoringa metode un monitoringa plānā jāsniedz sīkāka informācija par šīs regulas piemērošanu. Monitoringa plāns, kā arī tā turpmākās izmaiņas, ja tādas ir, būtu jāiesniedz verificētājam, kuram tie būtu jānovērtē.

| (50) | Lai ierobežotu administratīvo slogu, būtu jāizveido uzņēmumiem paredzēta unikāla monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma nolūkā īstenot Savienības tiesību aktus par jūras transporta radītās SEG emisijas samazināšanu. Minētajā nolūkā neilgi pēc šīs regulas publicēšanas Komisijai būtu jāizskata šīs regulas un Regulas (ES) 2015/757 saskaņotība un iespējamā dublēšanās starp abām minētajām regulām un attiecīgā gadījumā jāsagatavo tiesību akta priekšlikums, lai grozītu šo regulu vai Regulu (ES) 2015/757. |
| --- | --- |

(50)

Lai ierobežotu administratīvo slogu, būtu jāizveido uzņēmumiem paredzēta unikāla monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēma nolūkā īstenot Savienības tiesību aktus par jūras transporta radītās SEG emisijas samazināšanu. Minētajā nolūkā neilgi pēc šīs regulas publicēšanas Komisijai būtu jāizskata šīs regulas un Regulas (ES) 2015/757 saskaņotība un iespējamā dublēšanās starp abām minētajām regulām un attiecīgā gadījumā jāsagatavo tiesību akta priekšlikums, lai grozītu šo regulu vai Regulu (ES) 2015/757.

| (51) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir stabilai degvielu sertifikācijai un monitoringam. Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un ierobežotu administratīvo slogu, saistībā ar to degvielu sertifikāciju, kas definētas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 vai attiecīgā gadījumā ar attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktā par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, būtu jābalstās uz noteikumiem, kas attiecībā uz sertifikāciju paredzēti minētajos Savienības tiesību aktos. Minētā pieeja attiecībā uz sertifikāciju būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajos Savienības tiesību aktos vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar Savienības tiesību aktu, kas attiecas uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, un kas nosaka konkrētas SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtības, kā arī to aprēķināšanas metodiku (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”). |
| --- | --- |

(51)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķus un garantētu to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu vidisko integritāti, kuras paredzēts ieviest jūrniecības nozarē, ļoti būtiska nozīme ir stabilai degvielu sertifikācijai un monitoringam. Šāda sertifikācija būtu jāveic, izmantojot pārredzamu un nediskriminējošu procedūru. Lai atvieglotu sertifikāciju un ierobežotu administratīvo slogu, saistībā ar to degvielu sertifikāciju, kas definētas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 vai attiecīgā gadījumā ar attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktā par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, būtu jābalstās uz noteikumiem, kas attiecībā uz sertifikāciju paredzēti minētajos Savienības tiesību aktos. Minētā pieeja attiecībā uz sertifikāciju būtu jāpiemēro arī degvielām, kas bunkurētas ārpus Savienības un kas būtu jāuzskata par importētām degvielām, līdzīgi kā Direktīvā (ES) 2018/2001. Ja uzņēmumi plāno atkāpties no minētajos Savienības tiesību aktos vai šajā jaunajā regulējumā noteiktajām standartvērtībām, tas būtu jādara tikai tad, ja vērtības var sertificēt, izmantojot kādu no brīvprātīgajām shēmām, kas atzītas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001 vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar Savienības tiesību aktu, kas attiecas uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, un kas nosaka konkrētas SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtības, kā arī to aprēķināšanas metodiku (vērtībām “no urbuma līdz tvertnei”).

| (52) | Iespēja aprēķināt faktiskos emisijas faktorus “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, kas atšķiras no II pielikumā noteiktajiem, uzņēmumiem būtu sniedzama ar noteikumu, ka šādus aprēķinus nosaka saskaņā ar un pamatojoties uz atzītiem starptautiskiem standartiem, kas attiecas uz konkrēto jautājumu. Šāds emisijas faktoru “no tvertnes līdz ķīļūdenim” aprēķins galvenokārt būtu jāattiecina uz laboratorisku testēšanu vai caurslīdējušu emisiju tiešiem emisiju mērījumiem no enerģijas pārveidotājiem, tostarp iekšdedzes dzinējiem, degvielas elementiem un ar tiem saistītām pārveides iekārtām, gāzes turbīnām vai katliem. Tā kā faktiskie CO2 emisijas faktori “no tvertnes līdz ķīļūdenim” ir saistīti ar degvielas sastāvu, nevis enerģijas pārveidotāju, tiem nebūtu jāatšķiras no II pielikumā norādītajām standartvērtībām. Minētie emisijas faktori “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, jo īpaši attiecībā uz sintētiskajām degvielām vai biodegvielām, būtu jāpārrēķina tikai tad, ja šajā sakarā ir izstrādāti attiecīgi starptautiski standarti. Nevajadzētu būt iespējai atkāpties no standartvērtībām, kas norādītas fosilo degvielu CO2 sadedzināšanas emisijas faktoriem. |
| --- | --- |

(52)

Iespēja aprēķināt faktiskos emisijas faktorus “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, kas atšķiras no II pielikumā noteiktajiem, uzņēmumiem būtu sniedzama ar noteikumu, ka šādus aprēķinus nosaka saskaņā ar un pamatojoties uz atzītiem starptautiskiem standartiem, kas attiecas uz konkrēto jautājumu. Šāds emisijas faktoru “no tvertnes līdz ķīļūdenim” aprēķins galvenokārt būtu jāattiecina uz laboratorisku testēšanu vai caurslīdējušu emisiju tiešiem emisiju mērījumiem no enerģijas pārveidotājiem, tostarp iekšdedzes dzinējiem, degvielas elementiem un ar tiem saistītām pārveides iekārtām, gāzes turbīnām vai katliem. Tā kā faktiskie CO2 emisijas faktori “no tvertnes līdz ķīļūdenim” ir saistīti ar degvielas sastāvu, nevis enerģijas pārveidotāju, tiem nebūtu jāatšķiras no II pielikumā norādītajām standartvērtībām. Minētie emisijas faktori “no tvertnes līdz ķīļūdenim”, jo īpaši attiecībā uz sintētiskajām degvielām vai biodegvielām, būtu jāpārrēķina tikai tad, ja šajā sakarā ir izstrādāti attiecīgi starptautiski standarti. Nevajadzētu būt iespējai atkāpties no standartvērtībām, kas norādītas fosilo degvielu CO2 sadedzināšanas emisijas faktoriem.

| (53) | Verifikācijas darbības veic verificētāji. Lai nodrošinātu objektivitāti un efektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (17). Verificētājiem vajadzētu būt apgādātiem ar līdzekļiem un personālu, kas ir samērīgi ar tās flotes lielumu, attiecībā uz kuru tie veic verifikācijas darbības saskaņā ar šo regulu. Verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai. |
| --- | --- |

(53)

Verifikācijas darbības veic verificētāji. Lai nodrošinātu objektivitāti un efektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, kas izveidotas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (17). Verificētājiem vajadzētu būt apgādātiem ar līdzekļiem un personālu, kas ir samērīgi ar tās flotes lielumu, attiecībā uz kuru tie veic verifikācijas darbības saskaņā ar šo regulu. Verifikācijai būtu jānodrošina uzņēmumu veiktā monitoringa un ziņošanas precizitāte un pilnīgums un atbilstība šai regulai.

| (54) | Pamatojoties uz datiem un informāciju, ko monitorējuši un paziņojuši uzņēmumi, verificētājiem būtu jāaprēķina un jānosaka uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā SEG emisijas intensitāte un kuģa atbilstības bilance attiecībā uz robežvērtību, tostarp visi atbilstības pārpalikumi vai iztrūkumi, kā arī jānosaka, vai kuģis ir izpildījis pienākumu izmantot OPS. Verificētājam minētā informācija būtu jāpaziņo attiecīgajam uzņēmumam. Ja verificētājs ir tas pats subjekts, kas ir verificētājs Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām, šādu paziņošanu varētu veikt kopā ar verifikācijas ziņojumu saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(54)

Pamatojoties uz datiem un informāciju, ko monitorējuši un paziņojuši uzņēmumi, verificētājiem būtu jāaprēķina un jānosaka uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā SEG emisijas intensitāte un kuģa atbilstības bilance attiecībā uz robežvērtību, tostarp visi atbilstības pārpalikumi vai iztrūkumi, kā arī jānosaka, vai kuģis ir izpildījis pienākumu izmantot OPS. Verificētājam minētā informācija būtu jāpaziņo attiecīgajam uzņēmumam. Ja verificētājs ir tas pats subjekts, kas ir verificētājs Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām, šādu paziņošanu varētu veikt kopā ar verifikācijas ziņojumu saskaņā ar minēto regulu.

| (55) | Komisijai būtu jāizveido elektroniska datubāze (“FuelEU datubāze”), kurā reģistrē katra kuģa rādītājus un kura nodrošina tā atbilstību šai regulai, un jānodrošina datubāzes darbība. FuelEU datubāze būtu jāizmanto visām svarīgākajām darbībām, kas vajadzīgas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītos pienākumus. Lai atvieglotu ziņošanu un ierobežotu uzņēmumu, verificētāju un citu lietotāju administratīvo slogu, FuelEU datubāze būtu jāveido uz esošā THETIS-MRV moduļa pamata vai, ciktāl iespējams, būtu jāizstrādā kā tā uzlabota versija. FuelEU datubāzē būtu arī jānodrošina iespēja tādas informācijas un datu izmantošanai, kas savākti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(55)

Komisijai būtu jāizveido elektroniska datubāze (“FuelEU datubāze”), kurā reģistrē katra kuģa rādītājus un kura nodrošina tā atbilstību šai regulai, un jānodrošina datubāzes darbība. FuelEU datubāze būtu jāizmanto visām svarīgākajām darbībām, kas vajadzīgas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītos pienākumus. Lai atvieglotu ziņošanu un ierobežotu uzņēmumu, verificētāju un citu lietotāju administratīvo slogu, FuelEU datubāze būtu jāveido uz esošā THETIS-MRV moduļa pamata vai, ciktāl iespējams, būtu jāizstrādā kā tā uzlabota versija. FuelEU datubāzē būtu arī jānodrošina iespēja tādas informācijas un datu izmantošanai, kas savākti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām.

| (56) | Atbilstība šai regulai būs atkarīga no elementiem, kurus uzņēmums varētu nespēt ietekmēt, piemēram, problēmām, kas saistītas ar degvielas pieejamību vai degvielas kvalitāti. Tāpēc būtu jāļauj uzņēmumiem elastīgi pārnest atbilstības pārpalikumu no viena gada uz citu vai noteiktās robežās aizņemties atbilstības pārpalikuma avansu no nākamā gada. Uz OPS izmantošanu pie piestātnes, kam ir liela nozīme ostas pilsētu un piekrastes teritoriju vietējā gaisa kvalitātē, nebūtu jāattiecina līdzīgi elastīguma noteikumi. |
| --- | --- |

(56)

Atbilstība šai regulai būs atkarīga no elementiem, kurus uzņēmums varētu nespēt ietekmēt, piemēram, problēmām, kas saistītas ar degvielas pieejamību vai degvielas kvalitāti. Tāpēc būtu jāļauj uzņēmumiem elastīgi pārnest atbilstības pārpalikumu no viena gada uz citu vai noteiktās robežās aizņemties atbilstības pārpalikuma avansu no nākamā gada. Uz OPS izmantošanu pie piestātnes, kam ir liela nozīme ostas pilsētu un piekrastes teritoriju vietējā gaisa kvalitātē, nebūtu jāattiecina līdzīgi elastīguma noteikumi.

| (57) | Lai izvairītos no tehnoloģiskās iesīkstes un turpinātu atbalstīt visiedarbīgāko risinājumu izvēršanu, būtu jāļauj uzņēmumiem sakopot dažādu kuģu darbības rādītājus. Tālab vajadzētu būt iespējai viena kuģa iespējamo atbilstības pārsniegumu izmantot, lai kompensētu citu kuģu atbilstības nepietiekamību, ar noteikumu, ka kopējā sakopotā atbilstība ir pozitīva. Tas rada iespēju atalgot atbilstības pārsniegumu un rada stimulu investīcijām modernākās tehnoloģijās. Iespējai izvēlēties atbilstības sakopošanu būtu jāpaliek brīvprātīgai, un attiecīgajiem uzņēmumiem tai būtu jāpiekrīt. |
| --- | --- |

(57)

Lai izvairītos no tehnoloģiskās iesīkstes un turpinātu atbalstīt visiedarbīgāko risinājumu izvēršanu, būtu jāļauj uzņēmumiem sakopot dažādu kuģu darbības rādītājus. Tālab vajadzētu būt iespējai viena kuģa iespējamo atbilstības pārsniegumu izmantot, lai kompensētu citu kuģu atbilstības nepietiekamību, ar noteikumu, ka kopējā sakopotā atbilstība ir pozitīva. Tas rada iespēju atalgot atbilstības pārsniegumu un rada stimulu investīcijām modernākās tehnoloģijās. Iespējai izvēlēties atbilstības sakopošanu būtu jāpaliek brīvprātīgai, un attiecīgajiem uzņēmumiem tai būtu jāpiekrīt.

| (58) | Atbilstības dokuments (“FuelEU atbilstības dokuments”), ko saskaņā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām izdevis verificētājs vai attiecīgā gadījumā administrējošās valsts kompetentā iestāde, kuģiem būtu jāglabā kā pierādījums, kas apliecina, ka ir ievērotas uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības un pienākums izmantot OPS. Verificētājiem vai attiecīgā gadījumā administrējošās valsts kompetentajai iestādei būtu FuelEU datubāzē jāreģistrē FuelEU atbilstības dokumenta izdošana. |
| --- | --- |

(58)

Atbilstības dokuments (“FuelEU atbilstības dokuments”), ko saskaņā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām izdevis verificētājs vai attiecīgā gadījumā administrējošās valsts kompetentā iestāde, kuģiem būtu jāglabā kā pierādījums, kas apliecina, ka ir ievērotas uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes robežvērtības un pienākums izmantot OPS. Verificētājiem vai attiecīgā gadījumā administrējošās valsts kompetentajai iestādei būtu FuelEU datubāzē jāreģistrē FuelEU atbilstības dokumenta izdošana.

| (59) | Verificētājiem būtu jānosaka, cik ir bijis neatbilstīgu piestāšanu ostā, šādā nolūkā izmantojot skaidru un objektīvu kritēriju kopumu un attiecībā uz katru piestāšanu ostā, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, tajā skaitā stāvēšanas laiku, patērēto enerģijas daudzumu un veidu un visu izņēmumu piemērošanu. Uzņēmumiem minētā informācija būtu jādara pieejama verificētājiem atbilstības noteikšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(59)

Verificētājiem būtu jānosaka, cik ir bijis neatbilstīgu piestāšanu ostā, šādā nolūkā izmantojot skaidru un objektīvu kritēriju kopumu un attiecībā uz katru piestāšanu ostā, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma, ņemot vērā visu attiecīgo informāciju, tajā skaitā stāvēšanas laiku, patērēto enerģijas daudzumu un veidu un visu izņēmumu piemērošanu. Uzņēmumiem minētā informācija būtu jādara pieejama verificētājiem atbilstības noteikšanas vajadzībām.

| (60) | Neskarot iespēju nodrošināt atbilstību ar elastīguma un sakopošanas noteikumu palīdzību, kuģiem, kas nenodrošina atbilstību uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes robežvērtībām, būtu jāpiemēro soda nauda, kurai ir atturoša ietekme un kura ir samērīga ar neatbilstības apmēru un novērš jebkādas ekonomiskas priekšrocības, ko dod neatbilstība, tādējādi saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus nozarē (“FuelEU soda nauda”). FuelEU soda naudas pamatā vajadzētu būt to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu daudzumam un izmaksām, kuras kuģiem būtu bijis jāizmanto, lai izpildītu šīs regulas prasības. |
| --- | --- |

(60)

Neskarot iespēju nodrošināt atbilstību ar elastīguma un sakopošanas noteikumu palīdzību, kuģiem, kas nenodrošina atbilstību uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes robežvērtībām, būtu jāpiemēro soda nauda, kurai ir atturoša ietekme un kura ir samērīga ar neatbilstības apmēru un novērš jebkādas ekonomiskas priekšrocības, ko dod neatbilstība, tādējādi saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus nozarē (“FuelEU soda nauda”). FuelEU soda naudas pamatā vajadzētu būt to atjaunīgo un mazoglekļa degvielu daudzumam un izmaksām, kuras kuģiem būtu bijis jāizmanto, lai izpildītu šīs regulas prasības.

| (61) | FuelEU soda nauda būtu jāpiemēro arī par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā. Minētajai FuelEU soda naudai vajadzētu būt samērīgai ar izmaksām par elektroenerģijas izmantošanu pietiekamā līmenī, tai būtu jāattur no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas un tai vajadzētu būt izteiktai kā fiksētai summai EUR, kas reizināta ar konstatēto kopējo kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījumu un ar kopējo līdz tuvākajai pilnajai stundai noapaļoto stundu skaitu, kas pavadītas pie piestātnes, neievērojot prasības par OPS. Tā kā trūkst precīzu datu par OPS nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt vidējai elektroenerģijas cenai Savienībā, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp inter alia pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus. |
| --- | --- |

(61)

FuelEU soda nauda būtu jāpiemēro arī par katru neatbilstīgu piestāšanu ostā. Minētajai FuelEU soda naudai vajadzētu būt samērīgai ar izmaksām par elektroenerģijas izmantošanu pietiekamā līmenī, tai būtu jāattur no piesārņojošāku energoresursu izmantošanas un tai vajadzētu būt izteiktai kā fiksētai summai EUR, kas reizināta ar konstatēto kopējo kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījumu un ar kopējo līdz tuvākajai pilnajai stundai noapaļoto stundu skaitu, kas pavadītas pie piestātnes, neievērojot prasības par OPS. Tā kā trūkst precīzu datu par OPS nodrošināšanas izmaksām Savienībā, šīs likmes pamatā vajadzētu būt vidējai elektroenerģijas cenai Savienībā, kuru maksā patērētāji, kas nav mājsaimniecības, reizinātai ar divi, lai ņemtu vērā citas ar pakalpojuma sniegšanu saistītās maksas, tostarp inter alia pieslēguma izmaksas un investīciju atgūšanas elementus.

| (62) | No FuelEU soda naudu samaksas gūtie ieņēmumi, ko iekasējušas administrējošās valstis, būtu jāizmanto, lai veicinātu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izplatīšanu un izmantošanu jūras transporta nozarē un palīdzētu jūras transporta operatoriem izpildīt savus klimatiskos un vidiskos mērķus. |
| --- | --- |

(62)

No FuelEU soda naudu samaksas gūtie ieņēmumi, ko iekasējušas administrējošās valstis, būtu jāizmanto, lai veicinātu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izplatīšanu un izmantošanu jūras transporta nozarē un palīdzētu jūras transporta operatoriem izpildīt savus klimatiskos un vidiskos mērķus.

| (63) | Lai gan uzņēmumam vajadzētu saglabāt atbildību par šajā regulā paredzēto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kā arī par FuelEU soda naudu maksāšanu saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” un nolūkā veicināt tīrāku degvielu ieviešanu, subjektam, kas ir atbildīgs par degvielas iegādi vai tādu operacionālu lēmumu pieņemšanu, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitāti, atbilstības iztrūkuma gadījumā, izmantojot līgumiskas vienošanās ar uzņēmumu, varētu tikt uzliktas saistības uzņēmumam atlīdzināt vai citādi kompensēt izmaksas par FuelEU soda naudām, kuras izriet no kuģa ekspluatācijas. Minētajam uzņēmumam uz līgumu pamata būtu jāvar pieprasīt verificētājam aprēķināt FuelEU soda naudu summu, kas atbilst cita subjekta veiktai kuģa ekspluatācijai ziņošanas laikposmā. Šajā kontekstā kuģa ekspluatācija būtu jāsaprot kā pārvadātās kravas, maršruta un kuģa ātruma noteikšana. Tāpat, lai gan uzņēmumam būtu jāturpina būt atbildīgam par šajā regulā noteikto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kā arī par FuelEU soda naudu maksāšanu, uzņēmumiem un degvielas piegādātājiem būtu jāspēj, izmantojot līgumiskas vienošanās, vienoties par savstarpējām saistībām ražot, piegādāt un iegādāties iepriekš noteiktus konkrētu degvielu daudzumus. Šādas līgumiskas vienošanās varētu paredzēt, ka degvielas piegādātājiem ir atbildība kompensēt uzņēmumam soda naudu samaksu gadījumos, kad degvielas uzņēmumam nav darītas pieejamas saskaņā ar vienošanos. |
| --- | --- |

(63)

Lai gan uzņēmumam vajadzētu saglabāt atbildību par šajā regulā paredzēto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kā arī par FuelEU soda naudu maksāšanu saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” un nolūkā veicināt tīrāku degvielu ieviešanu, subjektam, kas ir atbildīgs par degvielas iegādi vai tādu operacionālu lēmumu pieņemšanu, kuri ietekmē uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitāti, atbilstības iztrūkuma gadījumā, izmantojot līgumiskas vienošanās ar uzņēmumu, varētu tikt uzliktas saistības uzņēmumam atlīdzināt vai citādi kompensēt izmaksas par FuelEU soda naudām, kuras izriet no kuģa ekspluatācijas. Minētajam uzņēmumam uz līgumu pamata būtu jāvar pieprasīt verificētājam aprēķināt FuelEU soda naudu summu, kas atbilst cita subjekta veiktai kuģa ekspluatācijai ziņošanas laikposmā. Šajā kontekstā kuģa ekspluatācija būtu jāsaprot kā pārvadātās kravas, maršruta un kuģa ātruma noteikšana. Tāpat, lai gan uzņēmumam būtu jāturpina būt atbildīgam par šajā regulā noteikto monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kā arī par FuelEU soda naudu maksāšanu, uzņēmumiem un degvielas piegādātājiem būtu jāspēj, izmantojot līgumiskas vienošanās, vienoties par savstarpējām saistībām ražot, piegādāt un iegādāties iepriekš noteiktus konkrētu degvielu daudzumus. Šādas līgumiskas vienošanās varētu paredzēt, ka degvielas piegādātājiem ir atbildība kompensēt uzņēmumam soda naudu samaksu gadījumos, kad degvielas uzņēmumam nav darītas pieejamas saskaņā ar vienošanos.

| (64) | Ar šo regulu saistīto pienākumu izpildes nodrošināšanas pamatā vajadzētu būt esošiem instrumentiem, tostarp tiem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (18) un Direktīvu 2009/21/EK (19). Turklāt dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem. Paredzētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Lai izvairītos no nepamatotas vai dubultas sodīšanas par vieniem un tiem pašiem pārkāpumiem, šādām sankcijām nebūtu jādublē FuelEU soda naudas, kuras piemēro gadījumā, ja kuģim ir atbilstības iztrūkums vai tas ir veicis neatbilstīgas piestāšanas ostā. Dokuments, kas apliecina kuģa atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāiekļauj Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā norādītajā sertifikātu un dokumentu sarakstā. |
| --- | --- |

(64)

Ar šo regulu saistīto pienākumu izpildes nodrošināšanas pamatā vajadzētu būt esošiem instrumentiem, tostarp tiem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (18) un Direktīvu 2009/21/EK (19). Turklāt dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem. Paredzētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Lai izvairītos no nepamatotas vai dubultas sodīšanas par vieniem un tiem pašiem pārkāpumiem, šādām sankcijām nebūtu jādublē FuelEU soda naudas, kuras piemēro gadījumā, ja kuģim ir atbilstības iztrūkums vai tas ir veicis neatbilstīgas piestāšanas ostā. Dokuments, kas apliecina kuģa atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāiekļauj Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā norādītajā sertifikātu un dokumentu sarakstā.

| (65) | Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, atbildīgai par šīs regulas izpildes uzraudzību attiecībā uz katru uzņēmumu vajadzētu būt tikai vienai dalībvalstij. Lai noteiktu administrējošo valsti attiecībā uz katru uzņēmumu, būtu jāpiemēro attiecīgie Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (20) noteikumi. Būtu jāļauj administrējošajai valstij veikt papildu pārbaudes par konkrēta kuģa atbilstību šai regulai divos iepriekšējos ziņošanas laikposmos, un tai būtu arī jānodrošina, ka FuelEU soda naudas tiek samaksātas laikus. |
| --- | --- |

(65)

Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem, atbildīgai par šīs regulas izpildes uzraudzību attiecībā uz katru uzņēmumu vajadzētu būt tikai vienai dalībvalstij. Lai noteiktu administrējošo valsti attiecībā uz katru uzņēmumu, būtu jāpiemēro attiecīgie Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (20) noteikumi. Būtu jāļauj administrējošajai valstij veikt papildu pārbaudes par konkrēta kuģa atbilstību šai regulai divos iepriekšējos ziņošanas laikposmos, un tai būtu arī jānodrošina, ka FuelEU soda naudas tiek samaksātas laikus.

| (66) | Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgas piestāšanas ostā, aprēķinot FuelEU soda naudu apmēru un atsakoties izdot FuelEU atbilstības dokumentu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumiem, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt pakļautiem pārbaudei minētās kompetentās iestādes dalībvalsts tiesā saskaņā ar tās tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā to, ka pasākumi, kurus verificētāji veic saskaņā ar šo regulu, jo īpaši nosakot neatbilstīgas piestāšanas ostā, aprēķinot FuelEU soda naudu apmēru un atsakoties izdot FuelEU atbilstības dokumentu, var būtiski ietekmēt attiecīgos uzņēmumus, minētajiem uzņēmumiem vajadzētu būt tiesīgiem pieprasīt šādu pasākumu pārskatīšanu tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā verificētājs ir akreditēts. Ņemot vērā tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā, lēmumiem, kurus kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt pakļautiem pārbaudei minētās kompetentās iestādes dalībvalsts tiesā saskaņā ar tās tiesību aktiem.

| (67) | Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz: grozījumiem sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”; informāciju par RFNBO apakšmērķrādītāju; grozījumiem esošajā tabulā, kas ietverta III pielikumā, papildinot ar citām bezemisiju tehnoloģijām; papildu metožu un kritēriju noteikšanu verificētāju akreditācijai; FuelEU soda naudas koeficienta pielāgošanu, pamatojoties izmaiņām enerģijas izmaksās; un FuelEU soda naudas skaitliskā koeficienta grozīšanu, pamatojoties uz elektroenerģijas vidējo izmaksu indeksāciju Savienībā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(67)

Lai ar šīs regulas efektīvu darbību saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz: grozījumiem sarakstā, kurā uzskaitīti emisijas faktori “no urbuma līdz ķīļūdenim”; informāciju par RFNBO apakšmērķrādītāju; grozījumiem esošajā tabulā, kas ietverta III pielikumā, papildinot ar citām bezemisiju tehnoloģijām; papildu metožu un kritēriju noteikšanu verificētāju akreditācijai; FuelEU soda naudas koeficienta pielāgošanu, pamatojoties izmaiņām enerģijas izmaksās; un FuelEU soda naudas skaitliskā koeficienta grozīšanu, pamatojoties uz elektroenerģijas vidējo izmaksu indeksāciju Savienībā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (21). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (68) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Komisijai, ar īstenošanas aktiem nosakot blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas piestāšanas ostu definīcija; kritērijus, lai novērtētu RFNBO ražošanas jaudu un pieejamību jūras transporta nozarē, un RFNBO un fosilo degvielu cenas starpības koeficienta aprēķināšanas metodi; attiecīgā gadījumā precizējumus noteikumiem par RFNBO apakšmērķrādītāja piemērošanu; detalizētus kritērijus tehnoloģiju pieņemšanai un veidu, kādā tās tiek ekspluatētas, lai tās varētu uzskatīt par bezemisiju tehnoloģijām; informāciju no kuģiem, kas paredz pieslēgties OPS vai izmantot bezemisiju tehnoloģiju ostās, un procedūru šādas informācijas sniegšanai; standartizētu monitoringa plānu veidnes, tostarp tehniskos noteikumus to vienādai piemērošanai; starptautisko standartu un sertifikācijas atsauču sarakstu faktisko emisijas faktoru “no tvertnes līdz ķīļūdenim” pierādīšanai; papildu precizējumus noteikumiem par šajā regulā minētajām verifikācijas darbībām; noteikumus par piekļuves tiesībām FuelEU datubāzei un tās darbības un tehniskās specifikācijas; un FuelEU atbilstības dokumenta paraugus, būtu jāņem vērā iespēja atkalizmantot informāciju un datus, kas savākti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(68)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (22). Komisijai, ar īstenošanas aktiem nosakot blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu, uz kurām neattiecas piestāšanas ostu definīcija; kritērijus, lai novērtētu RFNBO ražošanas jaudu un pieejamību jūras transporta nozarē, un RFNBO un fosilo degvielu cenas starpības koeficienta aprēķināšanas metodi; attiecīgā gadījumā precizējumus noteikumiem par RFNBO apakšmērķrādītāja piemērošanu; detalizētus kritērijus tehnoloģiju pieņemšanai un veidu, kādā tās tiek ekspluatētas, lai tās varētu uzskatīt par bezemisiju tehnoloģijām; informāciju no kuģiem, kas paredz pieslēgties OPS vai izmantot bezemisiju tehnoloģiju ostās, un procedūru šādas informācijas sniegšanai; standartizētu monitoringa plānu veidnes, tostarp tehniskos noteikumus to vienādai piemērošanai; starptautisko standartu un sertifikācijas atsauču sarakstu faktisko emisijas faktoru “no tvertnes līdz ķīļūdenim” pierādīšanai; papildu precizējumus noteikumiem par šajā regulā minētajām verifikācijas darbībām; noteikumus par piekļuves tiesībām FuelEU datubāzei un tās darbības un tehniskās specifikācijas; un FuelEU atbilstības dokumenta paraugus, būtu jāņem vērā iespēja atkalizmantot informāciju un datus, kas savākti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas vajadzībām.

| (69) | Ņemot vērā jūras transporta nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo šāda pieeja būtu ievērojami efektīvāka tās plašākā tvēruma dēļ. Minētajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu SJO, Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi, tā turpinot Savienības centienus starptautiskā līmenī veicināt vērienīgus jūrniecības dekarbonizācijas mērķus. Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai attiecīgā gadījumā to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā jūras transporta nozares starptautisko dimensiju, priekšroka dodama globālai uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisijas intensitātes ierobežošanas pieejai, jo šāda pieeja būtu ievērojami efektīvāka tās plašākā tvēruma dēļ. Minētajā kontekstā un lai sekmētu starptautisku noteikumu izstrādāšanu SJO, Komisijai būtu jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi, tā turpinot Savienības centienus starptautiskā līmenī veicināt vērienīgus jūrniecības dekarbonizācijas mērķus. Ja ir panākta vienošanās par globālu pieeju jautājumos, kas attiecas uz šo regulu, Komisijai šī regula būtu jāpārskata, lai attiecīgā gadījumā to saskaņotu ar starptautiskajiem noteikumiem.

| (70) | Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti un darīti pieejami rīki sadarbībai un paraugprakses apmaiņai jūras transporta nozarē, kā noteikts Komisijas dienestu darba dokumentā “Labāka regulējuma pamatnostādnes”. |
| --- | --- |

(70)

Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti un darīti pieejami rīki sadarbībai un paraugprakses apmaiņai jūras transporta nozarē, kā noteikts Komisijas dienestu darba dokumentā “Labāka regulējuma pamatnostādnes”.

| (71) | Ņemot vērā to, ka šī regula radīs papildu korekcijas izmaksas un administratīvās izmaksas, būtu rūpīgi jāpārskata vispārējais regulatīvais slogs jūras transporta nozarei. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā izvērtēta šīs regulas darbība. Minētajā ziņojumā Komisijai būtu jānovērtē, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi nozares konkurētspēju. Minētajā ziņojumā būtu jāietver arī šīs regulas mijiedarbība ar citiem attiecīgiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iespējamās darbības un pasākumi, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu uz jūras transporta nozari. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā to, ka šī regula radīs papildu korekcijas izmaksas un administratīvās izmaksas, būtu rūpīgi jāpārskata vispārējais regulatīvais slogs jūras transporta nozarei. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā izvērtēta šīs regulas darbība. Minētajā ziņojumā Komisijai būtu jānovērtē, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi nozares konkurētspēju. Minētajā ziņojumā būtu jāietver arī šīs regulas mijiedarbība ar citiem attiecīgiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iespējamās darbības un pasākumi, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu uz jūras transporta nozari.

| (72) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu izmantošanu uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, dalībvalstis nevar pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus, bet drīzāk, ņemot vērā tā mērogu un sekas, šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūras transporta operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(72)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu izmantošanu uz kuģiem, kuri visā Savienībā ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām, dalībvalstis nevar pietiekami sekmīgi sasniegt, neriskējot radīt šķēršļus iekšējā tirgū un ostu un jūrniecības operatoru konkurences izkropļojumus, bet drīzāk, ņemot vērā tā mērogu un sekas, šo mērķi var labāk sasniegt, Savienības līmenī ieviešot vienādus noteikumus, kas rada ekonomiskus stimulus jūras transporta operatoriem netraucēti turpināt darbību, vienlaikus izpildot atjaunīgo un mazoglekļa degvielu izmantošanas pienākumus, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets un mērķis

Šajā regulā paredzēti vienādi noteikumi, ar ko nosaka:

| a) | siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai, kas patērēta uz kuģa, kurš ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām; un |
| --- | --- |

a)

siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas intensitātes robežvērtību enerģijai, kas patērēta uz kuģa, kurš ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās, stāv tajās vai iziet no tām; un

| b) | pienākumu izmantot krasta energoapgādi (OPS) vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās. |
| --- | --- |

b)

pienākumu izmantot krasta energoapgādi (OPS) vai bezemisiju tehnoloģiju dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās.

OPS

Tās mērķis tādējādi ir palielināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un aizstājējenergoresursu konsekventu izmantošanu jūras transportā visā Savienībā, kas ir saskaņā ar Savienības mērķi vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, vienlaikus nodrošinot raitu jūras transporta darbību, radot regulatīvo noteiktību atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un ilgtspējīgu tehnoloģiju ieviešanai un novēršot iekšējā tirgus izkropļojumus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro visiem kuģiem ar bruto tilpību virs 5 000 un kuri komerciālos nolūkos pārvadā pasažierus vai kravu, neatkarīgi no to karoga, attiecībā uz:

| a) | enerģiju, kas patērēta, stāvot dalībvalsts jurisdikcijā esošā piestāšanas ostā; |
| --- | --- |

a)

enerģiju, kas patērēta, stāvot dalībvalsts jurisdikcijā esošā piestāšanas ostā;

| b) | visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu; |
| --- | --- |

b)

visu enerģiju, kas patērēta reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas piestāšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu;

| c) | neatkarīgi no b) apakšpunkta, pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, ienākot tādā piestāšanas ostā vai izejot no tādas piestāšanas ostas, kas atrodas dalībvalsts jurisdikcijā esošā tālākajā reģionā; un |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi no b) apakšpunkta, pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, ienākot tādā piestāšanas ostā vai izejot no tādas piestāšanas ostas, kas atrodas dalībvalsts jurisdikcijā esošā tālākajā reģionā; un

| d) | pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, ienākot dalībvalsts jurisdikcijā esošā piestāšanas ostā vai izejot no tās, ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā. |
| --- | --- |

d)

pusi no enerģijas, kas patērēta reisos, ienākot dalībvalsts jurisdikcijā esošā piestāšanas ostā vai izejot no tās, ja iepriekšējā vai nākamā piestāšanas osta ir trešās valsts jurisdikcijā.

2.   Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstu. Pēc tam Komisija minēto sarakstu atjaunina līdz 31. decembrim reizi divos gados.

Pirmajā daļā minētajos īstenošanas aktos ostu iekļauj sarakstā kā blakus esošu konteineru pārkraušanas ostu, ja konteineru pārkraušanas īpatsvars, kas izteikts 20 pēdu ekvivalenta vienībās, pārsniedz 65 % no minētās ostas kopējās konteineru aprites jaunākajā 12 mēnešu periodā, par kuru ir pieejami attiecīgie dati, un ja minētā osta atrodas ārpus Savienības, bet mazāk nekā 300 jūras jūdžu attālumā no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ostas.

Minēto īstenošanas aktu nolūkos konteinerus uzskata par pārkrautiem, ja tos izkrauj no kuģa uz ostu tikai nolūkā iekraut citā kuģī.

Blakus esošo konteineru pārkraušanas ostu sarakstā, ko izveidojusi Komisija, neietver ostas, kuras atrodas trešā valstī un attiecībā uz kurām minētā trešā valsts faktiski piemēro pasākumus, kas ir ekvivalenti šai regulai.

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Dalībvalstis no 1. punkta a) un b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, kas patērēta reisos, kurus veic pasažieru kuģi, kas nav kruīza kuģi, starp dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu un tās pašas dalībvalsts jurisdikcijā esošu piestāšanas ostu, kas atrodas salā ar mazāk nekā 200 000 pastāvīgo iedzīvotāju, un attiecībā uz enerģiju, kas patērēta, tiem uzturoties minētās salas piestāšanas ostā. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Pirms minēto atbrīvojumu stāšanās spēkā dalībvalstis par tiem paziņo Komisijai. Komisija minētos atbrīvojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Dalībvalstis no 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot konkrētus maršrutus un ostas attiecībā uz enerģiju, ko kuģi patērē reisos starp piestāšanas ostu, kura atrodas tālākā reģionā, un citu piestāšanas ostu, kura atrodas tālākā reģionā, un attiecībā uz enerģiju, kas patērēta, uzturoties minēto tālāko reģionu piestāšanas ostās. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Pirms minēto atbrīvojumu stāšanās spēkā dalībvalstis par tiem paziņo Komisijai. Komisija minētos atbrīvojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.   Dalībvalstis, kurām nav sauszemes robežas ne ar vienu citu dalībvalsti, no 1. punkta piemērošanas var atbrīvot pasažieru kuģus, kas veic transnacionālus reisus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām vai publiskiem pakalpojumu līgumiem uz citu dalībvalstu piestāšanas ostām. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Pirms minēto atbrīvojumu stāšanās spēkā dalībvalstis par tiem paziņo Komisijai. Komisija minētos atbrīvojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6.   Dalībvalstis no 1. punkta piemērošanas var atbrīvot pasažieru kuģus, kas sniedz jūras transporta pakalpojumus Regulas (EEK) Nr. 3577/92 nozīmē saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām vai publiskiem pakalpojumu līgumiem, kuri darbojas pirms 2023. gada 12. oktobra, attiecībā uz konkrētiem maršrutiem starp to kontinentālajām piestāšanas ostām un to jurisdikcijā esošām piestāšanas ostām, kas atrodas salā vai Seūtas un Meliljas pilsētās. Šādus atbrīvojumus nepiemēro pēc 2029. gada 31. decembra. Pirms minēto atbrīvojumu stāšanās spēkā dalībvalstis par tiem paziņo Komisijai. Komisija minētos atbrīvojumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šā punkta piemērošanas vajadzībām Seūtas un Meliljas pilsētas uzskata par piestāšanas ostām, kas atrodas salā.

7.   Šo regulu nepiemēro karakuģiem, kara flotes palīgkuģiem, zivju zvejas vai zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem bez mehāniskas piedziņas vai valsts īpašumā esošiem vai valsts dienesta kuģiem, ko izmanto tikai nekomerciāliem mērķiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “siltumnīcefekta gāzu emisijas” jeb “SEG emisijas” ir oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4) un dislāpekļa oksīda (N2O) izplūde atmosfērā; |
| --- | --- |

1)

“siltumnīcefekta gāzu emisijas” jeb “SEG emisijas” ir oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4) un dislāpekļa oksīda (N2O) izplūde atmosfērā;

2

4

2

| 2) | “biodegvielas” ir biodegvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 33) punktā; |
| --- | --- |

2)

“biodegvielas” ir biodegvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 33) punktā;

| 3) | “biogāze” ir biogāze, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 28) punktā; |
| --- | --- |

3)

“biogāze” ir biogāze, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 28) punktā;

| 4) | “reciklēta oglekļa degvielas” ir pārstrādāti oglekļa kurināmie/degvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 35) punktā; |
| --- | --- |

4)

“reciklēta oglekļa degvielas” ir pārstrādāti oglekļa kurināmie/degvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 35) punktā;

| 5) | “nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas” (RFNBO) ir no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36) punktā; |
| --- | --- |

5)

“nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas” (RFNBO) ir no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36) punktā;

RFNBO

| 6) | “pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugi” ir pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugi, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 40) punktā; |
| --- | --- |

6)

“pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugi” ir pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugi, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 40) punktā;

| 7) | “bezemisiju tehnoloģija” ir tehnoloģija, kas, ja to izmanto enerģijas nodrošināšanai, neizraisa šādu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju izplūdi atmosfērā no kuģiem: oglekļa dioksīds (CO2), metāns (CH4), dislāpekļa oksīds (N2O), sēra oksīdi (SOX), slāpekļa oksīdi (NOX) un cietās daļiņas; |
| --- | --- |

7)

“bezemisiju tehnoloģija” ir tehnoloģija, kas, ja to izmanto enerģijas nodrošināšanai, neizraisa šādu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju izplūdi atmosfērā no kuģiem: oglekļa dioksīds (CO2), metāns (CH4), dislāpekļa oksīds (N2O), sēra oksīdi (SOX), slāpekļa oksīdi (NOX) un cietās daļiņas;

2

4

2

X

X

| 8) | “aizstājējenergoresursi” ir atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no OPS; |
| --- | --- |

8)

“aizstājējenergoresursi” ir atjaunīgā enerģija, kas ražota uz kuģa, vai elektroenerģija, kas piegādāta no OPS;

OPS

| 9) | “vēja palīgpiedziņa” ir kuģa daļēja vai pilna piedziņa ar vēja enerģiju, ko izmanto ar tādām vēja palīgpiedziņas sistēmām kā inter alia rotorburām, izpletņiem, cietajām vai stingrajām burām, mīkstajām burām, velkmes spārniem vai turbīnām; |
| --- | --- |

9)

“vēja palīgpiedziņa” ir kuģa daļēja vai pilna piedziņa ar vēja enerģiju, ko izmanto ar tādām vēja palīgpiedziņas sistēmām kā inter alia rotorburām, izpletņiem, cietajām vai stingrajām burām, mīkstajām burām, velkmes spārniem vai turbīnām;

| 10) | “piestāšanas osta” ir osta, kurā kuģi piestāj, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus, bet izslēdzot tāda veida piestāšanu, kas notiek vienīgi degvielas uzpildei, krājumu saņemšanai, apkalpes maiņai, ieiešanai dokā vai kuģa, tā iekārtu – vai abu – remonta veikšanai, ienākšanai ostā tāpēc, ka kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, pārkraušanai no kuģa uz kuģi, ko veic ārpus ostām, piestāšanai ostā ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām, un konteinerkuģu piestāšanas blakus esošā konteineru pārkraušanas ostā, kura iekļauta sarakstā īstenošanas aktā, kas pieņemts, ievērojot 2. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

10)

“piestāšanas osta” ir osta, kurā kuģi piestāj, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus, bet izslēdzot tāda veida piestāšanu, kas notiek vienīgi degvielas uzpildei, krājumu saņemšanai, apkalpes maiņai, ieiešanai dokā vai kuģa, tā iekārtu – vai abu – remonta veikšanai, ienākšanai ostā tāpēc, ka kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, pārkraušanai no kuģa uz kuģi, ko veic ārpus ostām, piestāšanai ostā ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām, un konteinerkuģu piestāšanas blakus esošā konteineru pārkraušanas ostā, kura iekļauta sarakstā īstenošanas aktā, kas pieņemts, ievērojot 2. panta 2. punktu;

| 11) | “reiss” ir reiss, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta c) punktā; |
| --- | --- |

11)

“reiss” ir reiss, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta c) punktā;

| 12) | “tālākais reģions” ir LESD 349. pantā minēta teritorija; |
| --- | --- |

12)

“tālākais reģions” ir LESD 349. pantā minēta teritorija;

| 13) | “uzņēmums” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību un ir piekritis pārņemt visus pienākumus un saistības, ko nosaka Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss; |
| --- | --- |

13)

“uzņēmums” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību un ir piekritis pārņemt visus pienākumus un saistības, ko nosaka Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss;

| 14) | “bruto tilpība” ir bruto tonnāža, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta e) punktā; |
| --- | --- |

14)

“bruto tilpība” ir bruto tonnāža, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta e) punktā;

| 15) | “kuģis pie piestātnes” ir kuģis pie piestātnes, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta n) punktā; |
| --- | --- |

15)

“kuģis pie piestātnes” ir kuģis pie piestātnes, kā definēts Regulas (ES) 2015/757 3. panta n) punktā;

| 16) | “kuģis enkurvietā” ir kuģis pie piestātnes, kas nav pietauvots krasta piestātnē; |
| --- | --- |

16)

“kuģis enkurvietā” ir kuģis pie piestātnes, kas nav pietauvots krasta piestātnē;

| 17) | “uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un jebkuras kuģa iekārtas darbināšanai jūrā vai pie piestātnes; |
| --- | --- |

17)

“uz kuģa patērētā enerģija” ir enerģijas daudzums, izteikts megadžoulos (MJ), kuru kuģis patērē piedziņai un jebkuras kuģa iekārtas darbināšanai jūrā vai pie piestātnes;

| 18) | “no urbuma līdz ķīļūdenim” ir emisiju aprēķināšanas metode, kurā ņemta vērā ietekme uz SEG emisijām, kuru rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa, tostarp sadedzināšana; |
| --- | --- |

18)

“no urbuma līdz ķīļūdenim” ir emisiju aprēķināšanas metode, kurā ņemta vērā ietekme uz SEG emisijām, kuru rada enerģijas ražošana, transportēšana, sadale un izmantošana uz kuģa, tostarp sadedzināšana;

| 19) | “uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitāte” ir SEG emisiju daudzums, izteikts CO2 ekvivalenta gramos, izmantojot metodi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, uz katru uz kuģa patērētās enerģijas MJ; |
| --- | --- |

19)

“uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisijas intensitāte” ir SEG emisiju daudzums, izteikts CO2 ekvivalenta gramos, izmantojot metodi “no urbuma līdz ķīļūdenim”, uz katru uz kuģa patērētās enerģijas MJ;

2

| 20) | “emisijas faktors” ir SEG vidējā emisijas intensitāte attiecībā pret avota plūsmas aktivitātes datiem, pieņemot, ka sadedzināšanā notiek pilnīga oksidācija, bet visās pārējās ķīmiskajās reakcijās notiek pilnīga konversija; |
| --- | --- |

20)

“emisijas faktors” ir SEG vidējā emisijas intensitāte attiecībā pret avota plūsmas aktivitātes datiem, pieņemot, ka sadedzināšanā notiek pilnīga oksidācija, bet visās pārējās ķīmiskajās reakcijās notiek pilnīga konversija;

| 21) | “ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai minētās valsts atzīta organizācija un kas apliecina, ka kuģis ir piemērots ledus navigācijas apstākļiem; |
| --- | --- |

21)

“ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai minētās valsts atzīta organizācija un kas apliecina, ka kuģis ir piemērots ledus navigācijas apstākļiem;

| 22) | “ledus mala” ir robežlīnija starp atklāto jūru un jebkāda veida jūras ledu – nostiprinātu vai peldošu – jebkurā konkrētā brīdī, kā izklāstīts Pasaules Meteoroloģijas organizācijas 2014. gada marta Jūras ledus nomenklatūras 4.4.8. punktā; |
| --- | --- |

22)

“ledus mala” ir robežlīnija starp atklāto jūru un jebkāda veida jūras ledu – nostiprinātu vai peldošu – jebkurā konkrētā brīdī, kā izklāstīts Pasaules Meteoroloģijas organizācijas 2014. gada marta Jūras ledus nomenklatūras 4.4.8. punktā;

| 23) | “kuģošana ledus apstākļos” ir ledus klases kuģa kuģošana jūras apgabalā ledus malas robežās; |
| --- | --- |

23)

“kuģošana ledus apstākļos” ir ledus klases kuģa kuģošana jūras apgabalā ledus malas robežās;

| 24) | “krasta energoapgāde” (OPS) ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes, tajā skaitā kuģa un ostas iekārtām, tieši padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, ekspluatācijas slodzes nodrošināšanai vai sekundāro bateriju uzlādei; |
| --- | --- |

24)

“krasta energoapgāde” (OPS) ir sistēma zemsprieguma vai augstsprieguma, maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektroenerģijas piegādei kuģiem pie piestātnes, tajā skaitā kuģa un ostas iekārtām, tieši padodot uz kuģa galveno sadales paneli elektroenerģiju, kas vajadzīga stāvoša kuģa elektroapgādei, ekspluatācijas slodzes nodrošināšanai vai sekundāro bateriju uzlādei;

OPS

| 25) | “elektroenerģijas pieprasījums pie piestātnes” ir pieprasījums pēc elektroenerģijas kuģim pie piestātnes, lai nodrošinātu visu vajadzīgo enerģiju, ņemot vērā elektroenerģijas patērētājus uz kuģa; |
| --- | --- |

25)

“elektroenerģijas pieprasījums pie piestātnes” ir pieprasījums pēc elektroenerģijas kuģim pie piestātnes, lai nodrošinātu visu vajadzīgo enerģiju, ņemot vērā elektroenerģijas patērētājus uz kuģa;

| 26) | “konstatētais kopējais kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījums” ir kilovatos izteikta kuģa pie piestātnes kopējā elektroenerģijas pieprasījuma augstākā vērtība, ieskaitot stāvoša kuģa un kravu pārkraušanas slodzi; |
| --- | --- |

26)

“konstatētais kopējais kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījums” ir kilovatos izteikta kuģa pie piestātnes kopējā elektroenerģijas pieprasījuma augstākā vērtība, ieskaitot stāvoša kuģa un kravu pārkraušanas slodzi;

| 27) | “verificētājs” ir tiesību subjekts, kas veic verifikāciju un ko akreditējusi valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un šo regulu; |
| --- | --- |

27)

“verificētājs” ir tiesību subjekts, kas veic verifikāciju un ko akreditējusi valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un šo regulu;

| 28) | “FuelEU atbilstības dokuments” ir konkrēta kuģa dokuments, ko verificētājs ir izdevis uzņēmumam un ar ko apliecina, ka minētais kuģis konkrētā ziņošanas laikposmā ir izpildījis šajā regulā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

28)

“FuelEU atbilstības dokuments” ir konkrēta kuģa dokuments, ko verificētājs ir izdevis uzņēmumam un ar ko apliecina, ka minētais kuģis konkrētā ziņošanas laikposmā ir izpildījis šajā regulā noteiktās prasības;

FuelEU

| 29) | “pasažieru kuģis” ir pasažieru kuģis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/802 (23) 2. panta i) punktā; |
| --- | --- |

29)

“pasažieru kuģis” ir pasažieru kuģis, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/802 (23) 2. panta i) punktā;

23

| 30) | “kruīza kuģis” ir pasažieru kuģis, kam nav kravas klāja un kas paredzēts vienīgi pasažieru komerciāliem pārvadājumiem ar naktsmītni jūras reisā; |
| --- | --- |

30)

“kruīza kuģis” ir pasažieru kuģis, kam nav kravas klāja un kas paredzēts vienīgi pasažieru komerciāliem pārvadājumiem ar naktsmītni jūras reisā;

| 31) | “konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi konteineru pārvadāšanai kravas tilpnēs un uz klāja; |
| --- | --- |

31)

“konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi konteineru pārvadāšanai kravas tilpnēs un uz klāja;

| 32) | “neatbilstīga piestāšana ostā” ir piestāšana ostā, kuras laikā kuģis neatbilst 6. panta 1. punktā noteiktajai prasībai un kurai nav piemērojams neviens no 6. panta 5. punktā paredzētajiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

32)

“neatbilstīga piestāšana ostā” ir piestāšana ostā, kuras laikā kuģis neatbilst 6. panta 1. punktā noteiktajai prasībai un kurai nav piemērojams neviens no 6. panta 5. punktā paredzētajiem izņēmumiem;

| 33) | “visnevēlamākais ražošanas paņēmiens” ir oglekļietilpīgākais paņēmiens, ko izmanto kādas konkrētas degvielas ražošanai; |
| --- | --- |

33)

“visnevēlamākais ražošanas paņēmiens” ir oglekļietilpīgākais paņēmiens, ko izmanto kādas konkrētas degvielas ražošanai;

| 34) | “CO2 ekvivalents” ir metriska mērvienība, ko izmanto CO2, CH4 un N2O emisiju aprēķināšanai uz to globālās sasilšanas potenciāla pamata, CH4 un N2O daudzumu konvertējot ekvivalentā CO2 daudzumā ar tādu pašu globālās sasilšanas potenciālu; |
| --- | --- |

34)

“CO2 ekvivalents” ir metriska mērvienība, ko izmanto CO2, CH4 un N2O emisiju aprēķināšanai uz to globālās sasilšanas potenciāla pamata, CH4 un N2O daudzumu konvertējot ekvivalentā CO2 daudzumā ar tādu pašu globālās sasilšanas potenciālu;

2

2

4

2

4

2

2

| 35) | “atbilstības bilance” ir mērs, ar ko novērtē kuģa atbilstību – proti, tās pārsniegumu vai nepietiekamību – uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes robežvērtībām vai RFNBO apakšmērķrādītājam un ko aprēķina saskaņā ar IV pielikuma A daļu; |
| --- | --- |

35)

“atbilstības bilance” ir mērs, ar ko novērtē kuģa atbilstību – proti, tās pārsniegumu vai nepietiekamību – uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējās SEG emisijas intensitātes robežvērtībām vai RFNBO apakšmērķrādītājam un ko aprēķina saskaņā ar IV pielikuma A daļu;

RFNBO

| 36) | “atbilstības pārpalikums” ir atbilstības bilance ar pozitīvu vērtību; |
| --- | --- |

36)

“atbilstības pārpalikums” ir atbilstības bilance ar pozitīvu vērtību;

| 37) | “atbilstības iztrūkums” ir atbilstības bilance ar negatīvu vērtību; |
| --- | --- |

37)

“atbilstības iztrūkums” ir atbilstības bilance ar negatīvu vērtību;

| 38) | “kopējā kopas atbilstības bilance” ir visu kādā kopā iekļautu kuģu atbilstības bilanču summa; |
| --- | --- |

38)

“kopējā kopas atbilstības bilance” ir visu kādā kopā iekļautu kuģu atbilstības bilanču summa;

| 39) | “ostas pārvaldes iestāde” ir ostas pārvaldes iestāde, kā definēts Regulas (ES) 2017/352 2. panta 5) punktā; |
| --- | --- |

39)

“ostas pārvaldes iestāde” ir ostas pārvaldes iestāde, kā definēts Regulas (ES) 2017/352 2. panta 5) punktā;

| 40) | “administrējošā valsts” ir dalībvalsts, kas noteikta, piemērojot Direktīvas 2003/87/EK 3gf. panta 1. punktu uzņēmumam šīs regulas nozīmē, neskarot attiecīgajā dalībvalstī atbildīgo kompetento iestāžu izvēli; |
| --- | --- |

40)

“administrējošā valsts” ir dalībvalsts, kas noteikta, piemērojot Direktīvas 2003/87/EK 3gf. panta 1. punktu uzņēmumam šīs regulas nozīmē, neskarot attiecīgajā dalībvalstī atbildīgo kompetento iestāžu izvēli;

| 41) | “ziņošanas laikposms” ir laikposms no 1. janvāra līdz 31. decembrim gadā, kura laikā tiek veikts šajā regulā minētās informācijas monitorings un reģistrēšana, kur datus par reisiem, kuri sākas un beidzas divos dažādos kalendārajos gados, uzskaita attiecīgajā kalendārajā gadā; |
| --- | --- |

41)

“ziņošanas laikposms” ir laikposms no 1. janvāra līdz 31. decembrim gadā, kura laikā tiek veikts šajā regulā minētās informācijas monitorings un reģistrēšana, kur datus par reisiem, kuri sākas un beidzas divos dažādos kalendārajos gados, uzskaita attiecīgajā kalendārajā gadā;

| 42) | “verifikācijas laikposms” ir kalendārais gads, kurš uzreiz seko ziņošanas laikposmam. |
| --- | --- |

42)

“verifikācijas laikposms” ir kalendārais gads, kurš uzreiz seko ziņošanas laikposmam.

II nodaļa

Prasības uz kuģiem patērētajai enerģijai

4. pants

Uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes robežvērtība

1.   Uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā SEG emisiju intensitāte ziņošanas laikposmā nepārsniedz 2. punktā noteikto robežvērtību.

2.   Šā panta 1. punktā minēto robežvērtību aprēķina, atsauces vērtību 91,16 grami CO2 ekvivalenta uz MJ samazinot par šādu procentuālo daļu:

| — | 2 % no 2025. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

2 % no 2025. gada 1. janvāra,

| — | 6 % no 2030. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

6 % no 2030. gada 1. janvāra,

| — | 14,5 % no 2035. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

14,5 % no 2035. gada 1. janvāra,

| — | 31 % no 2040. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

31 % no 2040. gada 1. janvāra,

| — | 62 % no 2045. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

62 % no 2045. gada 1. janvāra,

| — | 80 % no 2050. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

80 % no 2050. gada 1. janvāra.

3.   Uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitāti aprēķina kā SEG emisiju daudzumu uz vienu enerģijas vienību saskaņā ar I pielikumā noteikto metodiku.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai grozītu II pielikumu nolūkā iekļaut ar jauniem energoresursiem saistītus emisijas faktorus “no urbuma līdz ķīļūdenim” vai pielāgot esošos emisijas faktorus, lai nodrošinātu atbilstību turpmākiem starptautiskiem standartiem vai Savienības tiesību aktiem enerģētikas jomā saskaņā ar labākajām pieejamajām zinātnes atziņām un tehniskajām zināšanām.

5. pants

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu izmantošana

1.   Uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes aprēķināšanai laikposmā no 2025. gada 1. janvāra līdz 2033. gada 31. decembrim var izmantot reizinātāju “2”, lai atlīdzinātu kuģim par RFNBO izmantošanu. Aprēķināšanas metodika ir izklāstīta I pielikumā.

2.   Komisija, pamatojoties uz 19. pantā minētajā datubāzē FuelEU reģistrētajiem datiem, monitorē, aprēķina un katru gadu un ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc katra ziņošanas laikposma beigām publicē RFNBO daļu enerģijā, kas gadā patērēta uz kuģiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma.

3.   Ja 2. punktā minētā RFNBO daļa 2031. gada ziņošanas laikposmā ir mazāka par 1 %, šādām degvielām uz kuģa gadā patērētajā enerģijā no 2034. gada 1. janvāra piemēro apakšmērķrādītāju 2 %, ievērojot 5. punktu.

4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro, ja 2. punktā paredzētie monitoringa rezultāti, kas ir pieejami pirms 2033. gada 1. janvāra, pierāda, ka 2. punktā minētā daļa ir lielāka par 2 %.

5.   Ja, pamatojoties uz 2. punktā minētajām monitoringa darbībām un pēc Komisijas novērtējuma, ir pierādījumi par nepietiekamu RFNBO ražošanas jaudu un pieejamību jūrniecības nozarē un par šo degvielu nevienmērīgu ģeogrāfisko sadalījumu vai pārāk augstu cenu, 3. punktā paredzēto apakšmērķrādītāju nepiemēro.

6.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros norāda kritērijus 5. punktā paredzētajam novērtējumam un patērētās RFNBO un fosilo degvielu cenas starpības koeficienta, kas norādīts IV pielikuma B daļas tabulas 14. ailē, aprēķināšanas metodi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

7.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 28. pantu pieņemt deleģētos aktus, kas:

| a) | papildina šā panta 5. punktu ar papildu elementiem; |
| --- | --- |

a)

papildina šā panta 5. punktu ar papildu elementiem;

| b) | sniedz informāciju par šā panta 3. punktā minētā apakšmērķrādītāja nepiemērošanu, kas izriet no šā panta 2. punktā minētā monitoringa vai šā panta 5. punktā minētā novērtējuma. |
| --- | --- |

b)

sniedz informāciju par šā panta 3. punktā minētā apakšmērķrādītāja nepiemērošanu, kas izriet no šā panta 2. punktā minētā monitoringa vai šā panta 5. punktā minētā novērtējuma.

8.   Ja piemēro šā panta 3. punktā minēto apakšmērķrādītāju, Komisija līdz 2033. gada 31. decembrim pieņem īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu noteikumus par šā panta 3. punkta piemērošanu attiecībā uz:

| a) | verifikāciju un aprēķināšanu, kā minēts 16. pantā; |
| --- | --- |

a)

verifikāciju un aprēķināšanu, kā minēts 16. pantā;

| b) | piemērojamiem elastības mehānismiem, kas norādīti 20. un 21. pantā; |
| --- | --- |

b)

piemērojamiem elastības mehānismiem, kas norādīti 20. un 21. pantā;

| c) | piemērojamām FuelEU soda naudām, kā minēts 23. pantā un IV pielikumā. |
| --- | --- |

c)

piemērojamām FuelEU soda naudām, kā minēts 23. pantā un IV pielikumā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

9.   Šā panta 3. punktā minēto apakšmērķrādītāju attiecīgā gadījumā nepiemēro kuģim, kas pierāda, ka tādu pašu uz kuģa gadā patērētās enerģijas daļu nodrošina citas degvielas, kuras sniedz līdzvērtīgu SEG emisiju aiztaupījumu un kuras ir sertificētas saskaņā ar šīs regulas 10. pantu, izņemot biodegvielas, kas minētas Direktīvas (ES) 2018/2001 IX pielikuma B daļā.

10.   Šo pantu nepiemēro tai uz kuģiem gadā patērētās enerģijas daļai, kas gūta no OPS.

6. pants

Papildu prasības attiecībā uz bezemisiju enerģijas patērēšanu pie piestātnes

1.   No 2030. gada 1. janvāra kuģis, kas pietauvots krasta piestātnē piestāšanas ostā, uz kuru attiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. pants un kurš ir dalībvalsts jurisdikcijā, pieslēdzas OPS un to izmanto visam savam elektroenerģijas pieprasījumam pie piestātnes.

2.   No 2035. gada 1. janvāra kuģis, kas pietauvots krasta piestātnē piestāšanas ostā, uz kuru neattiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. pants un kurš ir dalībvalsts jurisdikcijā, ja piestātnē ir ierīkota pieejama OPS, pieslēdzas attiecīgajai OPS un to izmanto visam savam elektroenerģijas pieprasījumam pie piestātnes.

3.   No 2030. gada 1. janvāra līdz 2034. gada 31. decembrim un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp attiecīgā gadījumā ar ostas pārvaldes iestādi, dalībvalsts var nolemt, ka kuģis, kas pietauvots krasta piestātnē tās jurisdikcijā esošā piestāšanas ostā, uz kuru neattiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. pants, vai konkrētās šādas ostas daļās, pieslēdzas OPS un izmanto to visam savam elektroenerģijas pieprasījumam pie piestātnes. Dalībvalsts Komisijai paziņo savu lēmumu par šādas prasības noteikšanu gadu pirms tās piemērošanas. Šāds lēmums ir jāpiemēro no ziņošanas laikposma sākuma. Komisija publicē informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un publisko atjauninātu sarakstu ar attiecīgajām ostām. Šāds saraksts ir viegli pieejams.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro:

| a) | konteinerkuģiem; |
| --- | --- |

a)

konteinerkuģiem;

| b) | pasažieru kuģiem. |
| --- | --- |

b)

pasažieru kuģiem.

5.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro kuģiem:

| a) | kuri krasta piestātnē ir pietauvoti mazāk nekā divas stundas, šo laikposmu aprēķinot, pamatojoties uz ienākšanas laiku un iziešanas laiku, ko monitorē un reģistrē saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

a)

kuri krasta piestātnē ir pietauvoti mazāk nekā divas stundas, šo laikposmu aprēķinot, pamatojoties uz ienākšanas laiku un iziešanas laiku, ko monitorē un reģistrē saskaņā ar 15. pantu;

| b) | kuri izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kas atbilst III pielikumā noteiktajām vispārīgajām prasībām attiecībā uz šādām tehnoloģijām un kas ir uzskaitītas un precizētas deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šā panta 6. un 7. punktu, attiecībā uz visu savu elektroenerģijas pieprasījumu pie piestātnes, kamēr tie ir pietauvoti krasta piestātnē; |
| --- | --- |

b)

kuri izmanto bezemisiju tehnoloģijas, kas atbilst III pielikumā noteiktajām vispārīgajām prasībām attiecībā uz šādām tehnoloģijām un kas ir uzskaitītas un precizētas deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šā panta 6. un 7. punktu, attiecībā uz visu savu elektroenerģijas pieprasījumu pie piestātnes, kamēr tie ir pietauvoti krasta piestātnē;

| c) | kuriem tādu neparedzētu apstākļu dēļ, kas ir ārpus kuģa kontroles, jāveic neplānota piestāšana ostā, kas sistemātiski netiek veikta, drošības apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, izņemot tāda piestāšana, kura jau izslēgta saskaņā ar 3. panta 10. punktu; |
| --- | --- |

c)

kuriem tādu neparedzētu apstākļu dēļ, kas ir ārpus kuģa kontroles, jāveic neplānota piestāšana ostā, kas sistemātiski netiek veikta, drošības apsvērumu dēļ vai dzīvības glābšanai jūrā, izņemot tāda piestāšana, kura jau izslēgta saskaņā ar 3. panta 10. punktu;

| d) | kuri nevar pieslēgties OPS, jo ostā nav pieejami OPS pieslēgumpunkti; |
| --- | --- |

d)

kuri nevar pieslēgties OPS, jo ostā nav pieejami OPS pieslēgumpunkti;

| e) | kuri nevar pieslēgties OPS tāpēc, ka izņēmuma kārtā ir apdraudēta elektrotīkla stabilitāte, jo krasta jauda nav pietiekama, lai apmierinātu kuģim vajadzīgo elektroenerģijas pieprasījumu pie piestātnes; |
| --- | --- |

e)

kuri nevar pieslēgties OPS tāpēc, ka izņēmuma kārtā ir apdraudēta elektrotīkla stabilitāte, jo krasta jauda nav pietiekama, lai apmierinātu kuģim vajadzīgo elektroenerģijas pieprasījumu pie piestātnes;

| f) | kuri nevar pieslēgties OPS, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar kuģa–krasta elektroiekārtām uz kuģa, ar noteikumu, ka iekārta krasta pieslēgumam uz kuģa klāja ir sertificēta saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1804 II pielikumā noteiktajām tehniskajām specifikācijām attiecībā uz jūras kuģu krasta pieslēguma sistēmām; |
| --- | --- |

f)

kuri nevar pieslēgties OPS, jo krasta iekārta ostā nav saderīga ar kuģa–krasta elektroiekārtām uz kuģa, ar noteikumu, ka iekārta krasta pieslēgumam uz kuģa klāja ir sertificēta saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1804 II pielikumā noteiktajām tehniskajām specifikācijām attiecībā uz jūras kuģu krasta pieslēguma sistēmām;

| g) | kuriem ierobežotu laiku nepieciešams izmantot kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtas ārkārtas situācijās, kuras rada tūlītēju risku dzīvībai, kuģim, videi, vai citu nepārvaramas varas apstākļu dēļ; |
| --- | --- |

g)

kuriem ierobežotu laiku nepieciešams izmantot kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtas ārkārtas situācijās, kuras rada tūlītēju risku dzīvībai, kuģim, videi, vai citu nepārvaramas varas apstākļu dēļ;

| h) | kuriem, saglabājot pieslēgumu OPS, uz laiku, kas ir ierobežots līdz absolūti nepieciešamajam, ir vajadzīgs izmantot kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtas apkopes testiem vai funkcionālajiem testiem, ko veic pēc kompetentās iestādes amatpersonas vai atzītas organizācijas pārstāvja, kas veic apsekojumu vai inspekciju, pieprasījuma. |
| --- | --- |

h)

kuriem, saglabājot pieslēgumu OPS, uz laiku, kas ir ierobežots līdz absolūti nepieciešamajam, ir vajadzīgs izmantot kuģa elektroenerģijas ražošanas iekārtas apkopes testiem vai funkcionālajiem testiem, ko veic pēc kompetentās iestādes amatpersonas vai atzītas organizācijas pārstāvja, kas veic apsekojumu vai inspekciju, pieprasījuma.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt un regulāri atjaunināt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai grozītu III pielikumā ietverto neizsmeļošo tabulu, pievienojot citas bezemisiju tehnoloģijas 3. panta 7. punkta nozīmē.

7.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu sīki izstrādātus pieņemšanas kritērijus, tostarp sistēmas robežu definīciju un sertifikācijas prasības, ko uzskata par atbilstošiem III pielikumā, kā arī tā turpmākos atjauninājumos, noteiktajām vispārīgajām prasībām attiecībā uz bezemisiju tehnoloģijām.

Attiecībā uz esošo III pielikumā sniegto tehnoloģiju sarakstu minētos īstenošanas aktus attiecīgā gadījumā pieņem līdz 2024. gada 30. jūnijam. Attiecībā uz jebkādu jauno tehnoloģiju minētos īstenošanas aktus pieņem bez liekas kavēšanās, ja kļūst pieejamas citas III pielikumā minētās tehnoloģijas.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

8.   Pirms ienākšanas ostā kuģis iepriekš informē piestāšanas ostas dalībvalsts kompetento iestādi vai jebkuru pienācīgi pilnvarotu subjektu par savu nodomu pieslēgties OPS vai par nodomu izmantot bezemisiju tehnoloģiju, piemērojot 5. punkta b) apakšpunktu. Kuģi, kas plāno pieslēgties OPS, norāda arī elektroenerģijas daudzumu, ko tie plāno pieprasīt piestāšanas laikā ostā.

Saņemot no kuģa pirmajā daļā minēto informāciju attiecībā uz pieslēgšanos OPS, piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde vai jebkurš pienācīgi pilnvarots subjekts sniedz kuģim apstiprinājumu par to, vai OPS ir pieejama.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros norāda informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar šā panta pirmo un otro daļu, kā arī izklāstīta minētās informācijas sniegšanas procedūra. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

9.   Piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde vai jebkurš pienācīgi pilnvarots subjekts – vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar ostas pārvaldes iestādi – FuelEU datubāzē nosaka un nekavējoties reģistrē informāciju par to, ka:

| a) | piemērots kāds no 5. punktā noteiktajiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

piemērots kāds no 5. punktā noteiktajiem izņēmumiem;

| b) | kuģis neatbilst 1., 2. un 3. punktā noteiktajām prasībām, ja nav piemērojams neviens no 5. punktā minētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

kuģis neatbilst 1., 2. un 3. punktā noteiktajām prasībām, ja nav piemērojams neviens no 5. punktā minētajiem izņēmumiem.

10.   No 2035. gada 1. janvāra ostās, uz kurām attiecas Regulas (ES) 2023/1804 9. panta prasības, izņēmumus, kas noteikti 5. punkta d), e) un f) apakšpunktā, var piemērot tikai maksimālajam ostā piestāšanas reižu skaitam, kas atbilst 10 % no kuģa kopējā ostā piestāšanas reižu skaita ziņošanas laikposmā, attiecīgā gadījumā noapaļojot līdz tuvākajam veselajam skaitlim vai līdz ne vairāk kā 10 ostā piestāšanas reizēm attiecīgajā ziņošanas laikposmā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

Attiecībā uz atbilstību šim noteikumam piestāšanu ostā neņem vērā, ja uzņēmums, pamatojoties uz 8. punktā norādīto informācijas apmaiņu, pierāda, ka tam pamatotu iemeslu dēļ nebija zināms, ka kuģis nevarēs pieslēgties OPS jebkādu 5. punkta d), e) vai f) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ.

11.   Dalībvalsts var nolemt, ka ostā vai dažās ostas daļās, kas atrodas tās jurisdikcijā, uz konteinerkuģiem vai pasažieru kuģiem enkurvietā attiecas tādi paši pienākumi, kas šajā regulā noteikti kuģiem, kuri pietauvoti krasta piestātnē. Dalībvalsts Komisijai paziņo savu lēmumu par šādas prasības noteikšanu gadu pirms tās piemērošanas. Šāds lēmums ir jāpiemēro no ziņošanas laikposma sākuma. Komisija publicē informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un publisko atjauninātu sarakstu ar attiecīgajām ostām. Šāds saraksts ir viegli pieejams.

III nodaļa

Vispārīgie principi un sertifikācija

7. pants

Monitoringa un ziņošanas vispārīgie principi

1.   Uzņēmumi saskaņā ar 8., 9. un 10. pantu attiecībā uz katru no saviem kuģiem ziņošanas laikposmā monitorē attiecīgos datus un ziņo par tiem. Minēto monitoringu un ziņošanu tie veic visās dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās un par visiem reisiem, kas minēti 2. panta 1. punktā.

2.   Monitorings un ziņošana ir pilnīgi un aptver enerģiju, ko jebkurā brīdī patērē uz kuģiem, kamēr kuģi ir jūrā vai pie piestātnes. Uzņēmumi veic atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu datu nepietiekamību ziņošanas laikposmā.

3.   Monitorings un ziņošana ir konsekventi un laika gaitā salīdzināmi. Minētajā nolūkā uzņēmumi izmanto vienas un tās pašas monitoringa metodikas un datu kopas, ņemot vērā verificētāja novērtētas izmaiņas. Uzņēmumi nodrošina pamatotu pārliecību par monitorēto un paziņoto datu integritāti.

4.   Lai verificētājs spētu noteikt uz kuģiem patērētās enerģijas SEG emisiju intensitāti, uzņēmumi pārredzami un precīzi papīra formātā vai elektroniski iegūst, analizē un vismaz piecus gadus glabā visus monitoringa datus un dokumentus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus, degvielas piegādes pavaddokumentus, kas papildināti saskaņā ar I pielikumu, un aktivitātes datus, un jebkādu citu informāciju, kas vajadzīga, lai verificētu atbilstību šai regulai.

5.   Veicot šīs regulas 8., 9., 10. un 15. pantā noteiktās monitoringa un ziņošanas darbības, attiecīgā gadījumā izmanto informāciju un datus, kas savākti Regulas (ES) 2015/757 piemērošanas nolūkā.

8. pants

Monitoringa plāns

1.   Līdz 2024. gada 31. augustam uzņēmumi verificētājiem iesniedz monitoringa plānu par katru savu kuģi, norādot, kura no I pielikumā noteiktajām metodēm izvēlēta, lai monitorētu un ziņotu uz kuģiem patērētās enerģijas daudzumu, veidu un emisijas faktoru, kā arī citu attiecīgu informāciju.

2.   Par kuģiem, uz kuriem šī regula pirmo reizi attiecināma pēc 2024. gada 31. augusta, uzņēmumi monitoringa plānu verificētājam iesniedz bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc katra kuģa pirmās piestāšanas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.

3.   Monitoringa plānu veido pilnīga un pārredzama dokumentācija, un tajā ir ietverti vismaz šādi elementi:

| a) | kuģa identifikācijas dati un tips, ietverot kuģa vārdu, tā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) identifikācijas numuru, pieraksta ostu vai piederības ostu un kuģa īpašnieka nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācijas dati un tips, ietverot kuģa vārdu, tā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) identifikācijas numuru, pieraksta ostu vai piederības ostu un kuģa īpašnieka nosaukumu;

| b) | uzņēmuma nosaukums un kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese; |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma nosaukums un kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese;

| c) | uz kuģa uzstādīto enerģijas pārveides sistēmu apraksts un saistītā jauda, izteikta megavatos (MW); |
| --- | --- |

c)

uz kuģa uzstādīto enerģijas pārveides sistēmu apraksts un saistītā jauda, izteikta megavatos (MW);

| d) | attiecībā uz kuģiem, kas minēti 6. panta 4. punkta b) apakšpunktā, – to iekārtu standartu un parametru apraksts, kas ļauj pieslēgties OPS, vai bezemisiju tehnoloģijas apraksts; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz kuģiem, kas minēti 6. panta 4. punkta b) apakšpunktā, – to iekārtu standartu un parametru apraksts, kas ļauj pieslēgties OPS, vai bezemisiju tehnoloģijas apraksts;

| e) | konstatētā kopējā kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījuma vērtība, kā norādīts tā elektriskās slodzes bilancē vai elektriskās slodzes pētījumā, ko izmanto, lai pierādītu atbilstību Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) II-1. nodaļas 40. un 41. noteikumam, ko apstiprinājusi tās karoga valsts administrācija vai atzīta organizācija, kā definēts SJO Atzīto organizāciju kodeksā, kas pieņemts ar rezolūcijām MEPC.237(65) un MSC.349(92). Ja kuģis nevar sniegt šādu atsauci, attiecīgā vērtība ir 25 % no kuģa galveno dzinēju maksimālās jaudas pie nepārtrauktas darbināšanas, kā norādīts to EIAPP sertifikātā, kas izdots, piemērojot Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (MARPOL), vai, ja dzinējiem nav vajadzīgs EIAPP sertifikāts, dzinēja pasē; |
| --- | --- |

e)

konstatētā kopējā kuģa pie piestātnes elektroenerģijas pieprasījuma vērtība, kā norādīts tā elektriskās slodzes bilancē vai elektriskās slodzes pētījumā, ko izmanto, lai pierādītu atbilstību Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) II-1. nodaļas 40. un 41. noteikumam, ko apstiprinājusi tās karoga valsts administrācija vai atzīta organizācija, kā definēts SJO Atzīto organizāciju kodeksā, kas pieņemts ar rezolūcijām MEPC.237(65) un MSC.349(92). Ja kuģis nevar sniegt šādu atsauci, attiecīgā vērtība ir 25 % no kuģa galveno dzinēju maksimālās jaudas pie nepārtrauktas darbināšanas, kā norādīts to EIAPP sertifikātā, kas izdots, piemērojot Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (MARPOL), vai, ja dzinējiem nav vajadzīgs EIAPP sertifikāts, dzinēja pasē;

| f) | apraksts par energoresursiem, ko kuģošanas laikā un pie piestātnes paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 6. pantā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

f)

apraksts par energoresursiem, ko kuģošanas laikā un pie piestātnes paredzēts izmantot uz kuģa, lai izpildītu 4. un 6. pantā noteiktās prasības;

| g) | kuģa degvielas patēriņa, kā arī enerģijas, kuru nodrošina aizstājējenergoresursi vai bezemisiju tehnoloģija, patēriņa monitoringa procedūras apraksts; |
| --- | --- |

g)

kuģa degvielas patēriņa, kā arī enerģijas, kuru nodrošina aizstājējenergoresursi vai bezemisiju tehnoloģija, patēriņa monitoringa procedūras apraksts;

| h) | to procedūru apraksts, ar kurām saskaņā ar 10. pantā un I un II pielikumā noteiktajām metodēm veic monitoringu un ziņošanu par tās enerģijas “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktoriem, kas jāizmanto uz kuģa; |
| --- | --- |

h)

to procedūru apraksts, ar kurām saskaņā ar 10. pantā un I un II pielikumā noteiktajām metodēm veic monitoringu un ziņošanu par tās enerģijas “no urbuma līdz tvertnei” un “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktoriem, kas jāizmanto uz kuģa;

| i) | to procedūru apraksts, kuras izmanto, lai uzraudzītu, vai reisu saraksts ir pilnīgs; |
| --- | --- |

i)

to procedūru apraksts, kuras izmanto, lai uzraudzītu, vai reisu saraksts ir pilnīgs;

| j) | to procedūru apraksts, kuras izmanto, lai noteiktu aktivitātes datus par katru reisu, ietverot procedūras, pienākumus, formulas un datu avotus, ko izmanto, lai noteiktu un reģistrētu jūrā starp iziešanas ostu un ienākšanas ostu pavadīto laiku un pie piestātnes pavadīto laiku; |
| --- | --- |

j)

to procedūru apraksts, kuras izmanto, lai noteiktu aktivitātes datus par katru reisu, ietverot procedūras, pienākumus, formulas un datu avotus, ko izmanto, lai noteiktu un reģistrētu jūrā starp iziešanas ostu un ienākšanas ostu pavadīto laiku un pie piestātnes pavadīto laiku;

| k) | to procedūru, sistēmu un pienākumu apraksts, ko izmanto monitoringa plānā ietverto datu atjaunināšanai ziņošanas laikposmā; |
| --- | --- |

k)

to procedūru, sistēmu un pienākumu apraksts, ko izmanto monitoringa plānā ietverto datu atjaunināšanai ziņošanas laikposmā;

| l) | tās metodes apraksts, ko izmanto tādu aizstājējdatu noteikšanai, kurus var izmantot, lai novērstu datu nepietiekamību vai apzinātu un labotu datu kļūdas; |
| --- | --- |

l)

tās metodes apraksts, ko izmanto tādu aizstājējdatu noteikšanai, kurus var izmantot, lai novērstu datu nepietiekamību vai apzinātu un labotu datu kļūdas;

| m) | pārskata diagramma, kurā detalizēti reģistrē pilnīgu pārskata vēsturi; |
| --- | --- |

m)

pārskata diagramma, kurā detalizēti reģistrē pilnīgu pārskata vēsturi;

| n) | ja uzņēmums prasa ar kuģa ledus klasi saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā – informācija par kuģa ledus klasi; |
| --- | --- |

n)

ja uzņēmums prasa ar kuģa ledus klasi saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā – informācija par kuģa ledus klasi;

| o) | ja uzņēmums prasa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā – informācija par kuģa ledus klasi un tādas pārbaudāmas procedūras apraksts, kas tiek izmantota, lai monitorētu noieto attālumu visā reisā, kā arī attālums, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos, datums, laiks un atrašanās vieta, ienākot ledus apstākļos un izejot no tiem, un degvielas patēriņš, kuģojot ledus apstākļos; |
| --- | --- |

o)

ja uzņēmums prasa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā – informācija par kuģa ledus klasi un tādas pārbaudāmas procedūras apraksts, kas tiek izmantota, lai monitorētu noieto attālumu visā reisā, kā arī attālums, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos, datums, laiks un atrašanās vieta, ienākot ledus apstākļos un izejot no tiem, un degvielas patēriņš, kuģojot ledus apstākļos;

| p) | attiecībā uz kuģi, kas aprīkots ar vēja palīgpiedziņas ierīci – uz kuģa ierīkotās vēja palīgpiedziņas ierīces apraksts un PWind un PProp vērtības, kā definēts I pielikumā. |
| --- | --- |

p)

attiecībā uz kuģi, kas aprīkots ar vēja palīgpiedziņas ierīci – uz kuģa ierīkotās vēja palīgpiedziņas ierīces apraksts un PWind un PProp vērtības, kā definēts I pielikumā.

4.   Uzņēmumi izmanto standartizētus monitoringa plānus, kuru pamatā ir veidnes. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka minētās veidnes, kā arī tehniskos noteikumus to vienādai piemērošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

9. pants

Monitoringa plāna izmaiņas

1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai varētu pilnveidot, labot vai atjaunināt tajā ietvertos datus.

2.   Uzņēmumi bez liekas kavēšanās veic monitoringa plāna izmaiņas jebkurā no šādām situācijām:

| a) | tiek mainīts uzņēmums; |
| --- | --- |

a)

tiek mainīts uzņēmums;

| b) | sāk izmantot jaunas enerģijas pārveides sistēmas, jaunus enerģijas veidus, jaunas sistēmas, ar ko pieslēdzas OPS, vai jaunus aizstājējenergoresursus vai jaunas bezemisiju tehnoloģijas; |
| --- | --- |

b)

sāk izmantot jaunas enerģijas pārveides sistēmas, jaunus enerģijas veidus, jaunas sistēmas, ar ko pieslēdzas OPS, vai jaunus aizstājējenergoresursus vai jaunas bezemisiju tehnoloģijas;

| c) | mainās datu pieejamība, jo tiek izmantoti jauni mērinstrumentu veidi, jaunas paraugu ņemšanas metodes vai analīzes metodes, vai citu iemeslu dēļ, un tas var ietekmēt savākto datu precizitāti; |
| --- | --- |

c)

mainās datu pieejamība, jo tiek izmantoti jauni mērinstrumentu veidi, jaunas paraugu ņemšanas metodes vai analīzes metodes, vai citu iemeslu dēļ, un tas var ietekmēt savākto datu precizitāti;

| d) | uzņēmumi, verificētāji vai kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka dati, kas iegūti ar izmantoto monitoringa metodi, ir nepareizi; |
| --- | --- |

d)

uzņēmumi, verificētāji vai kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka dati, kas iegūti ar izmantoto monitoringa metodi, ir nepareizi;

| e) | verificētāji ir konstatējuši, ka kāda no monitoringa plāna daļām neatbilst šīs regulas prasībām, un verificētājs prasa uzņēmumam to pārskatīt saskaņā ar 11. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

e)

verificētāji ir konstatējuši, ka kāda no monitoringa plāna daļām neatbilst šīs regulas prasībām, un verificētājs prasa uzņēmumam to pārskatīt saskaņā ar 11. panta 1. punktu;

| f) | uzņēmumi, verificētāji vai kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka metodes datu nepilnību novēršanai un datu kļūdu identificēšanai nav atbilstošas, lai nodrošinātu datu precizitāti, pilnīgumu un pārredzamību. |
| --- | --- |

f)

uzņēmumi, verificētāji vai kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka metodes datu nepilnību novēršanai un datu kļūdu identificēšanai nav atbilstošas, lai nodrošinātu datu precizitāti, pilnīgumu un pārredzamību.

3.   Uzņēmumi bez liekas kavēšanās paziņo verificētājiem visus monitoringa plāna izmaiņu priekšlikumus.

10. pants

Degvielu sertifikācija un emisijas faktori

1.   Ja šīs regulas 4. panta 1. punktā minētajā nolūkā jāņem vērā biodegvielas, biogāze, RFNBO un reciklēta oglekļa degvielas, kas definētas Direktīvā (ES) 2018/2001, piemēro šādus noteikumus:

| a) | uzskata, ka biodegvielām un biogāzei, kas neatbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un SEG emisiju aiztaupījuma kritērijiem vai kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam fosilās degvielas ražošanas paņēmienam šāda veida degvielai; |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka biodegvielām un biogāzei, kas neatbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un SEG emisiju aiztaupījuma kritērijiem vai kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam fosilās degvielas ražošanas paņēmienam šāda veida degvielai;

| b) | uzskata, ka RFNBO un reciklēta oglekļa degvielām, kas neatbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā noteiktajām SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtībām, ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam fosilās degvielas ražošanas paņēmienam šāda veida degvielām. |
| --- | --- |

b)

uzskata, ka RFNBO un reciklēta oglekļa degvielām, kas neatbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā noteiktajām SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtībām, ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam fosilās degvielas ražošanas paņēmienam šāda veida degvielām.

2.   Uzskata, ka degvielām, uz kurām neattiecas 1. punkts, ir tādi paši emisijas faktori kā visnevēlamākajam fosilās degvielas ražošanas paņēmienam attiecīgajam degvielas veidam, ja vien tās nav sertificētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, ar kuriem nosaka SEG emisiju aiztaupījuma robežvērtību un ar šādu degvielu ražošanu saistīto SEG emisiju aprēķināšanas metodiku.

3.   Balstoties uz degvielas piegādes pavaddokumentiem, kas papildināti saskaņā ar šīs regulas I pielikumu, uzņēmumi sniedz precīzus, pilnīgus un uzticamus datus par SEG emisiju intensitāti un degvielas ilgtspējas raksturlielumiem, kas jāņem vērā šīs regulas 4. panta 1. punktā minētajos nolūkos un kas ir sertificēti, izmantojot shēmu, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu vai attiecīgā gadījumā attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu.

4.   Uzņēmumi nenovirzās no šīs regulas II pielikumā noteikto “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktoru standartvērtībām fosilajām degvielām. Neskarot 1. punktu, uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no šīs regulas II pielikumā noteiktajām “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktoru standartvērtībām, ja faktiskās vērtības ir sertificētas saskaņā ar Komisijas atzītu shēmu. Attiecībā uz biodegvielām, biogāzi, RFNBO un reciklēta oglekļa degvielām minēto sertifikāciju veic saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu.

5.   Uzņēmumiem ir tiesības novirzīties no II pielikumā noteiktajām “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktoru standartvērtībām, izņemot “no tvertnes līdz ķīļūdenim” CO2 emisijas faktora fosilajām degvielām, ja faktiskās vērtības ir sertificētas, izmantojot laboratorijas testus vai tiešus emisiju mērījumus.

6.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai precizētu, kuri starptautiskie standarti un sertifikācijas atsauces tiek akceptētas faktisko “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktoru pierādīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

IV nodaļa

Verifikācija un akreditācija

11. pants

Monitoringa plāna un grozītā monitoringa plāna novērtēšana

1.   Katram kuģim un verificētāja maiņas gadījumā verificētājs novērtē monitoringa plāna atbilstību 7., 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētājs novērtējumā konstatē neatbilstību minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums bez liekas kavēšanās attiecīgi pārskata savu monitoringa plānu un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētājam galīgā novērtējuma veikšanai. Attiecīgais uzņēmums ar verificētāju vienojas par minētajai pārskatīšanai vajadzīgo termiņu. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu.

2.   Verificētājs novērtē 9. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās monitoringa plāna izmaiņas. Pēc novērtēšanas verificētājs paziņo attiecīgajam uzņēmumam, vai minētās izmaiņas atbilst 7., 8. un 9. panta prasībām.

3.   Tiklīdz monitoringa plāns un grozītais monitoringa plāns ir novērtēti kā apmierinoši, verificētājs tos reģistrē FuelEU datubāzē. Monitoringa plāns un grozītais monitoringa plāns ir pieejams administrējošajai valstij.

12. pants

Verificētāju vispārīgie pienākumi un principi

1.   Verificētājs ir neatkarīgs no uzņēmuma vai kuģa operatora un sabiedrības interesēs veic darbības, kas prasītas saskaņā ar šo regulu. Minētajā nolūkā un lai novērstu iespējamus interešu konfliktus, ne verificētājs, ne kāda tiesību subjekta daļa, kurā tas ietilpst, nav uzņēmums, kuģa operators vai uzņēmuma īpašnieks. Turklāt verificētājs nepieder uzņēmumam, kuģa operatoram vai uzņēmuma īpašniekam, kā arī verificētājam nav tādu attiecību ar uzņēmumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību un objektivitāti.

2.   Verificētājs novērtē to datu un informācijas uzticamību, ticamību, precizitāti un pilnīgumu, kas saistīti ar uz kuģiem patērētās enerģijas daudzumu, veidu un emisijas faktoru, jo īpaši aplūkojot:

| a) | degvielas patēriņa un aizstājējenergoresursu izmantošanas attiecināšanu uz reisiem un atrašanos piestātnē; |
| --- | --- |

a)

degvielas patēriņa un aizstājējenergoresursu izmantošanas attiecināšanu uz reisiem un atrašanos piestātnē;

| b) | paziņotos degvielas patēriņa datus un saistītos mērījumus un aprēķinus; |
| --- | --- |

b)

paziņotos degvielas patēriņa datus un saistītos mērījumus un aprēķinus;

| c) | emisijas faktoru izvēli un izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

emisijas faktoru izvēli un izmantošanu;

| d) | OPS izmantošanu vai kādu no FuelEU datubāzē reģistrēto izņēmumu piemērošanu saskaņā ar 6. panta 9. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

OPS izmantošanu vai kādu no FuelEU datubāzē reģistrēto izņēmumu piemērošanu saskaņā ar 6. panta 9. punkta a) apakšpunktu;

| e) | saskaņā ar 10. panta 3. punktu sniedzamos datus. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 10. panta 3. punktu sniedzamos datus.

3.   Šā panta 2. punktā minētā novērtējuma pamatā ir šādi apsvērumi:

| a) | vai paziņotie dati ir saskanīgi ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda; |
| --- | --- |

a)

vai paziņotie dati ir saskanīgi ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda;

| b) | vai paziņotie dati nesatur nekonsekvences, jo īpaši, ja salīdzina gadā katram kuģim iepirktās degvielas kopējo daudzumu un kopējo degvielas patēriņu reisos; |
| --- | --- |

b)

vai paziņotie dati nesatur nekonsekvences, jo īpaši, ja salīdzina gadā katram kuģim iepirktās degvielas kopējo daudzumu un kopējo degvielas patēriņu reisos;

| c) | vai datu vākšana ir notikusi saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem; un |
| --- | --- |

c)

vai datu vākšana ir notikusi saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem; un

| d) | vai attiecīgie uz kuģa veiktie pieraksti ir pilnīgi un konsekventi. |
| --- | --- |

d)

vai attiecīgie uz kuģa veiktie pieraksti ir pilnīgi un konsekventi.

13. pants

Verifikācijas procedūras

1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar monitoringa un ziņošanas procesu, šādā nolūkā uz kuģiem patērētās enerģijas paziņoto daudzumu, veidu un emisijas faktoru salīdzinot ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja tiek konstatētas būtiskas novirzes, verificētājs veic sīkāku analīzi.

2.   Verificētājs identificē iespējamos riskus, kas saistīti ar dažādiem aprēķināšanas posmiem, šādā nolūkā izskatot visus attiecīgā uzņēmuma izmantotos datu avotus un metodiku.

3.   Verificētājs ņem vērā visas efektīvās riska kontroles metodes, kuras attiecīgais uzņēmums izmantojis, lai samazinātu nenoteiktības līmeni, kas saistīts ar izmantoto monitoringa metožu precizitāti.

4.   Pēc verificētāja pieprasījuma attiecīgais uzņēmums sniedz jebkādu papildu informāciju, kas verificētājam ļauj veikt verifikācijas darbības. Ja nepieciešams noteikt paziņoto datu un informācijas uzticamību, ticamību, precizitāti un pilnīgumu, verificētājs verifikācijas procesa laikā veic pārbaudes. Šaubu gadījumā verificētājs var veikt apmeklējumus uz vietas uzņēmuma telpās vai uz kuģa. Uzņēmums ļauj verificētājam piekļūt uzņēmuma telpām vai kuģim, lai atvieglotu verifikācijas darbības.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu noteikumus par šajā regulā minētajām verifikācijas darbībām vismaz attiecībā uz šādiem elementiem: verificētāju kompetence, dokumenti, kas uzņēmumiem jāiesniedz verificētājiem, monitoringa plāna un grozītā monitoringa plāna atbilstības novērtējums, riska novērtējums, tostarp pārbaudes, kas jāveic verificētājiem, 15. panta 3. punktā minētā FuelEU ziņojuma verifikācija, būtiskuma līmenis, verificētāju pamatota pārliecība, nepatiesi apgalvojumi vai neatbilstības, verifikācijas ziņojuma saturs, ieteikumi uzlabojumiem, apmeklējumi uz vietas un saziņa starp uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un Komisiju. Minētajos īstenošanas aktos norādīto noteikumu pamatā ir 11. un 12. pantā un šajā pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

14. pants

Verificētāju akreditācija

1.   Verificētājus šīs regulas darbības jomā esošo verifikācijas darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008. Valsts akreditācijas struktūra līdz katra gada beigām paziņo Komisijai akreditēto verificētāju sarakstu, kam pievienota visa attiecīgā kontaktinformācija.

2.   Ja šajā regulā nav paredzēti konkrēti noteikumi par verificētāju akreditāciju, piemēro attiecīgos Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumus.

3.   Verificētājiem vienmēr ir pietiekami līdzekļi un personāls, kas atbilst tās flotes lielumam, attiecībā uz kuru tie veic verifikācijas darbības saskaņā ar šo regulu. Verificētājiem vienmēr ir pietiekamas zināšanas, jo īpaši jūras transporta jomā, lai tie varētu veikt šajā regulā noteiktos uzdevumus. Viņi spēj iedalīt līdzekļus un personālu katrai darba vietai, kad tas ir vajadzīgs, lai veiktu šajā regulā noteiktos uzdevumus.

4.   Kompetentā iestāde, kas konstatē verificētāja darbību neatbilstības šīs regulas darbības jomā, informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kuras valsts akreditācijas struktūra ir akreditējusi verificētāju. Valsts akreditācijas struktūras dalībvalsts kompetentā iestāde pieprasa, lai tās valsts akreditācijas struktūra šo informāciju ņem vērā, veicot uzraudzības darbības.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot papildu metodes un kritērijus verificētāju akreditācijai vismaz attiecībā uz šādiem elementiem: akreditācijas pieprasījums verifikācijas darbībām, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, valsts akreditācijas struktūru veikta verificētāju novērtēšana, uzraudzības darbības, ko veic valsts akreditācijas struktūras, lai apstiprinātu akreditācijas turpināšanu, administratīvie pasākumi, kas jāpieņem, ja verificētājs neatbilst šīs regulas prasībām, un prasības valsts akreditācijas struktūrām, lai tās būtu kompetentas nodrošināt verificētāju akreditāciju verifikācijas darbībām, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, tostarp atsauce uz saskaņotajiem standartiem. Minētajos deleģētajos aktos norādīto metožu un kritēriju pamatā ir 11., 12. un 13. pantā un šajā pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti.

V nodaļa

Atbilstības reģistrēšana, verifikācija, paziņošana un novērtēšana

15. pants

Monitorings un reģistrēšana

1.   No 2025. gada 1. janvāra, pamatojoties uz 8. pantā minēto monitoringa plānu un pēc tam, kad minēto plānu ir novērtējis verificētājs, uzņēmumi par katru kuģi, kas ienāk piestāšanas ostā vai iziet no tās, un par katru reisu, kas minēts 2. panta 1. punktā, monitorē un reģistrē šādu informāciju:

| a) | iziešanas osta un ienākšanas osta, tostarp iziešanas un ienākšanas datumu un laiku un pie piestātnes pavadīto laiku; |
| --- | --- |

a)

iziešanas osta un ienākšanas osta, tostarp iziešanas un ienākšanas datumu un laiku un pie piestātnes pavadīto laiku;

| b) | par katru kuģi, uz kuru attiecas 6. panta 1. punkts, – pieslēgšanās OPS un tās izmantošana vai norāde, ka tiek piemērots kāds no 6. panta 5. punktā paredzētajiem izņēmumiem, kā attiecīgā gadījumā apstiprināts, ievērojot 6. panta 9. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

par katru kuģi, uz kuru attiecas 6. panta 1. punkts, – pieslēgšanās OPS un tās izmantošana vai norāde, ka tiek piemērots kāds no 6. panta 5. punktā paredzētajiem izņēmumiem, kā attiecīgā gadījumā apstiprināts, ievērojot 6. panta 9. punkta a) apakšpunktu;

| c) | katra pie piestātnes un jūrā patērētā degvielas veida daudzums; |
| --- | --- |

c)

katra pie piestātnes un jūrā patērētā degvielas veida daudzums;

| d) | elektroenerģijas daudzums, kas kuģim piegādāts, izmantojot OPS; |
| --- | --- |

d)

elektroenerģijas daudzums, kas kuģim piegādāts, izmantojot OPS;

| e) | par katru pie piestātnes un jūrā patērētās degvielas veidu – “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktors, sadedzinātās degvielas “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktors un tādas izplūdušas degvielas “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktori, kas saistīti ar dažādiem degvielas patērētājblokiem uz kuģa, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

e)

par katru pie piestātnes un jūrā patērētās degvielas veidu – “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktors, sadedzinātās degvielas “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktors un tādas izplūdušas degvielas “no tvertnes līdz ķīļūdenim” emisijas faktori, kas saistīti ar dažādiem degvielas patērētājblokiem uz kuģa, aptverot visas attiecīgās siltumnīcefekta gāzes;

| f) | katra pie piestātnes un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums; |
| --- | --- |

f)

katra pie piestātnes un jūrā patērētā aizstājējenergoresursu veida daudzums;

| g) | kuģa ledus klase, ja uzņēmums prasa ar kuģa ledus klasi saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā, ledus klašu savstarpējās atbilstības noteikšanai izmanto Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas (HELCOM) Ieteikumu 25/7 par ziemas navigācijas drošību Baltijas jūrā; |
| --- | --- |

g)

kuģa ledus klase, ja uzņēmums prasa ar kuģa ledus klasi saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā, ledus klašu savstarpējās atbilstības noteikšanai izmanto Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas (HELCOM) Ieteikumu 25/7 par ziemas navigācijas drošību Baltijas jūrā;

| h) | kuģa ledus klase, datums, laiks un atrašanās vieta, ienākot ledus apstākļos un izejot no tiem, katra tāda degvielas veida daudzums, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, un attālums, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos, kā arī visos reisos ziņošanas laikposmā noietais kopējais attālums, ja uzņēmums prasa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā. |
| --- | --- |

h)

kuģa ledus klase, datums, laiks un atrašanās vieta, ienākot ledus apstākļos un izejot no tiem, katra tāda degvielas veida daudzums, kas patērēts, kuģojot ledus apstākļos, un attālums, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos, kā arī visos reisos ziņošanas laikposmā noietais kopējais attālums, ja uzņēmums prasa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto patērēto papildu enerģiju neiekļaut IV pielikumā izklāstītajā atbilstības bilances aprēķinā.

2.   Uzņēmumi savlaicīgi reģistrē 1. punktā norādīto informāciju un datus pārredzamā veidā un tos apkopo katru gadu, lai ļautu verificētājam verificēt atbilstību šai regulai.

3.   Līdz verifikācijas laikposma 31. janvārim uzņēmumi iesniedz verificētājam ziņojumu par konkrētu kuģi (“FuelEU ziņojums”), kurā ietverta visa šā panta 1. punktā minētā informācija un 7. panta 4. punktā minētie monitoringa dati un dokumentācija par ziņošanas laikposmu.

4.   Ja kuģis tiek nodots citam uzņēmumam:

| a) | nododošais uzņēmums paziņo verificētājam šā panta 1. punktā minēto informāciju par laiku, kurā tas bija atbildīgs par kuģa ekspluatāciju; |
| --- | --- |

a)

nododošais uzņēmums paziņo verificētājam šā panta 1. punktā minēto informāciju par laiku, kurā tas bija atbildīgs par kuģa ekspluatāciju;

| b) | pēc iespējas tuvāk nodošanas pabeigšanas dienai un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam verificētājs, kas veicis kuģa verifikācijas darbības nododošajā uzņēmumā, verificē un reģistrē FuelEU datubāzē a) apakšpunktā minēto informāciju saskaņā ar 16. pantu; un |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas tuvāk nodošanas pabeigšanas dienai un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam verificētājs, kas veicis kuģa verifikācijas darbības nododošajā uzņēmumā, verificē un reģistrē FuelEU datubāzē a) apakšpunktā minēto informāciju saskaņā ar 16. pantu; un

| c) | neskarot a) un b) apakšpunktu, uzņēmums, kas ir atbildīgs par kuģa ekspluatāciju ziņošanas laikposma 31. decembrī, ir atbildīgs par kuģa atbilstību 4. un 6. pantā izklāstītajām prasībām visā ziņošanas laikposmā, kurā notikusi šī nodošana vai vairākkārtēja nodošana. |
| --- | --- |

c)

neskarot a) un b) apakšpunktu, uzņēmums, kas ir atbildīgs par kuģa ekspluatāciju ziņošanas laikposma 31. decembrī, ir atbildīgs par kuģa atbilstību 4. un 6. pantā izklāstītajām prasībām visā ziņošanas laikposmā, kurā notikusi šī nodošana vai vairākkārtēja nodošana.

16. pants

Verifikācija un aprēķināšana

1.   Pēc verifikācijas, kā noteikts 11., 12. un 13. pantā, verificētājs novērtē FuelEU ziņojuma kvalitāti, pilnīgumu un precizitāti. Šajā nolūkā verificētājs izmanto jebkādu FuelEU datubāzē iekļauto informāciju, tostarp informāciju, kas sniegta par piestāšanu ostā saskaņā ar 6. pantu.

2.   Ja 1. punktā minētajā verifikācijas novērtējumā ar verificētāja pamatotu pārliecību secināts, ka FuelEU ziņojumā nav būtisku nepatiesu apgalvojumu vai neatbilstību, verificētājs attiecīgajam uzņēmumam ziņo par verifikācijas ziņojumu, apliecinot, ka FuelEU ziņojums atbilst šai regulai. Verifikācijas ziņojumā ir norādīti visi specifiskie jautājumi, kas attiecas uz verificētāja veikto darbu.

3.   Ja verifikācijas novērtējumā tiek konstatēti nepatiesi apgalvojumi vai neatbilstības šai regulai, verificētājs par to savlaicīgi informē attiecīgo uzņēmumu. Uzņēmums bez liekas kavēšanās izlabo nepatiesos apgalvojumus vai novērš neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu laikus pabeigt, un verificētājam iesniedz grozīto FuelEU ziņojumu un visu citu informāciju, kas vajadzīga identificēto nepatieso apgalvojumu vai neatbilstību novēršanai. Verificētājs savā verifikācijas ziņojumā norāda, vai grozītais FuelEU ziņojums atbilst šai regulai. Ja paziņotie nepatiesie apgalvojumi vai neatbilstības nav izlaboti un tas noved pie būtiskiem nepatiesiem apgalvojumiem, verificētājs uzņēmumam ziņo par verifikācijas ziņojumu, kurā norāda, ka FuelEU ziņojums neatbilst šai regulai.

4.   Pamatojoties uz FuelEU ziņojumu, kas atbilst šai regulai, verificētājs aprēķina:

| a) | uz attiecīgā kuģa patērētās enerģijas gada vidējo SEG emisiju intensitāti – aprēķinam izmantojot I pielikumā norādīto metodi; |
| --- | --- |

a)

uz attiecīgā kuģa patērētās enerģijas gada vidējo SEG emisiju intensitāti – aprēķinam izmantojot I pielikumā norādīto metodi;

| b) | kuģa atbilstības bilanci – aprēķinam izmantojot IV pielikuma A daļā norādīto formulu; |
| --- | --- |

b)

kuģa atbilstības bilanci – aprēķinam izmantojot IV pielikuma A daļā norādīto formulu;

| c) | neatbilstīgas piestāšanas ostā skaitu iepriekšējā ziņošanas laikposmā, tostarp laiku, kas pavadīts pietauvotam krasta piestātnē un attiecīgā gadījumā saskaņā ar 6. panta 9. punktu enkurvietā, par katru piestāšanu ostā, ko veic kuģis, neievērojot 6. pantā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

c)

neatbilstīgas piestāšanas ostā skaitu iepriekšējā ziņošanas laikposmā, tostarp laiku, kas pavadīts pietauvotam krasta piestātnē un attiecīgā gadījumā saskaņā ar 6. panta 9. punktu enkurvietā, par katru piestāšanu ostā, ko veic kuģis, neievērojot 6. pantā noteiktās prasības;

| d) | uz kuģa patērētās enerģijas daudzumu gadā, izņemot OPS enerģiju; |
| --- | --- |

d)

uz kuģa patērētās enerģijas daudzumu gadā, izņemot OPS enerģiju;

| e) | uz kuģa patērētās no RFNBO iegūtās enerģijas daudzumu gadā. |
| --- | --- |

e)

uz kuģa patērētās no RFNBO iegūtās enerģijas daudzumu gadā.

5.   Līdz verifikācijas laikposma 31. martam verificētājs paziņo uzņēmumam 4. punktā minēto informāciju un FuelEU datubāzē reģistrē FuelEU ziņojumu, kas atbilst šai regulai, verifikācijas ziņojumu un 4. punktā minēto informāciju.

Visa FuelEU datubāzē reģistrētā informācija ir pieejama administrējošajai valstij.

17. pants

Papildu pārbaudes, ko veic kompetentā iestāde

1.   Administrējošās valsts kompetentā iestāde jebkurā laikā var veikt papildu pārbaudes uzņēmumā par diviem iepriekšējiem ziņošanas laikposmiem attiecībā uz jebkuru no tā kuģiem saistībā ar jebkuru no turpmāk minētajiem elementiem:

| a) | FuelEU ziņojums, kas atbilst šai regulai un kas sagatavots saskaņā ar 15. un 16. pantu; |
| --- | --- |

a)

FuelEU ziņojums, kas atbilst šai regulai un kas sagatavots saskaņā ar 15. un 16. pantu;

| b) | verifikācijas ziņojums, kas sagatavots saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- |

b)

verifikācijas ziņojums, kas sagatavots saskaņā ar 16. pantu;

| c) | aprēķini, ko veicis verificētājs saskaņā ar 16. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

aprēķini, ko veicis verificētājs saskaņā ar 16. panta 4. punktu.

2.   Pēc 1. punktā minētās kompetentās iestādes pieprasījuma uzņēmums sniedz visu vajadzīgo informāciju vai dokumentus, kas kompetentajai iestādei dod iespēju veikt papildu pārbaudes, un ļauj piekļūt uzņēmuma telpām vai kuģim, lai atvieglotu šādas papildu pārbaudes.

3.   Šā panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde izdod papildu pārbaužu ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā iekļauj atjauninātus aprēķinus, kas veikti, piemērojot 17. panta 1. punkta c) apakšpunktu, atbilstības pārpalikuma vai atbilstības pārpalikuma avansa atjaunināto summu un FuelEU soda naudas atjaunināto summu.

4.   Ja šā panta 3. punktā minētajā papildu pārbaudes ziņojumā ir identificēti nepatiesi apgalvojumi, neatbilstības vai nepareizi aprēķini, kuru rezultātā ir konstatēta neatbilstība 4. vai 6. pantā izklāstītajām prasībām, un līdz ar to tiek piemērota FuelEU soda nauda vai mainīta jau samaksātā FuelEU soda naudas summa, šā panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam uzņēmumam attiecīgās FuelEU soda naudas vai grozītās FuelEU soda naudas summu. Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums, kas ir atbildīgs par kuģi laikposmā, uz kuru attiecas papildu pārbaudes, saskaņā ar 23. pantā paredzēto kārtību viena mēneša laikā pēc tās paziņošanas maksā summu, kas vienāda ar FuelEU soda naudu vai grozīto FuelEU soda naudu.

5.   Šā panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde no FuelEU datubāzes nekavējoties izņem FuelEU dokumentu par tā kuģa atbilstību, par kuru tā uzņēmums nav laikus samaksājis 4. punktā minēto FuelEU soda naudu, un laikus paziņo attiecīgajam uzņēmumam par minēto izņemšanu. Tā atkārtoti izdod attiecīgo FuelEU atbilstības dokumentu tikai tad, ja ir samaksāta summa, kas vienāda ar FuelEU soda naudu, ar noteikumu, ka uzņēmums ir izpildījis pārējos šajā regulā paredzētos nosacījumus attiecībā uz FuelEU atbilstības dokumenta turēšanu.

6.   Šā panta 5. punktu nepiemēro kuģim, kas nodots uzņēmumam, kurš nav uzņēmums, kas uzņēmies atbildību par tā ekspluatāciju laikposmā, uz kuru attiecas papildu pārbaudes.

7.   Šajā pantā minētās darbības, 3. punktā minēto papildu pārbaudes ziņojumu un FuelEU soda naudas maksājumu pierādījumus subjekti, kas veikuši minētās darbības vai sagatavojuši minēto ziņojumu vai veikuši maksājumu, nekavējoties reģistrē FuelEU datubāzē.

18. pants

Atbalsta rīki un norādījumi

Komisija izstrādā atbilstīgus monitoringa rīkus, kā arī norādījumus un uz risku balstītus mērķorientētus rīkus, lai atvieglotu un koordinētu verifikācijas un izpildes darbības, kas saistītas ar šo regulu. Ciktāl praktiski iespējams, šādus norādījumus un rīkus dara pieejamus dalībvalstīm, verificētājiem un valstu akreditācijas struktūrām informācijas apmaiņas nolūkos un lai labāk nodrošinātu šīs regulas stingru izpildi.

19. pants

FuelEU datubāze un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu atbilstību šai regulai, Komisija izstrādā elektronisku datubāzi (FuelEU datubāze), nodrošina tās funkcionēšanu un atjauninājumus. FuelEU datubāzi izmanto, lai reģistrētu darbības, kas saistītas ar verifikācijas darbībām, kuģu atbilstības bilanci, tostarp 20. un 21. pantā izklāstīto elastības mehānismu izmantošanu, 6. panta 5. punktā izklāstīto izņēmumu piemērošanu, darbības, kas saistītas ar atbilstoši 23. pantam piemēroto FuelEU soda naudu maksāšanu un FuelEU atbilstības dokumenta izdošanu. Tā ir pieejama uzņēmumiem, verificētājiem, kompetentajām iestādēm un jebkuram pienācīgi pilnvarotam subjektam, valsts akreditācijas struktūrām, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (24), un Komisijai ar atbilstīgām piekļuves tiesībām un funkcionalitātēm, kas atbilst to attiecīgajiem pienākumiem šīs regulas īstenošanā.

2.   Par visiem FuelEU datubāzē reģistrētajiem vai pārveidotajiem elementiem paziņo subjektiem, kuriem tie ir pieejami.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par piekļuves tiesībām un FuelEU datubāzes funkcionālās un tehniskās specifikācijas, tostarp paziņošanas noteikumus un filtrēšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 3. punktā.

20. pants

Atbilstības pārpalikuma uzkrāšana un aizņemšanās starp ziņošanas laikposmiem

1.   Pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti saskaņā ar 16. panta 4. punktu, ja kuģim ziņošanas laikposmā ir atbilstības pārpalikums attiecībā uz savu SEG emisiju intensitāti, kā minēts 4. panta 2. punktā, vai – attiecīgā gadījumā – attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju, kā minēts 5. panta 3. punktā, uzņēmums var to uzkrāt, lai nākamajā ziņošanas laikposmā ieskaitītu tā paša kuģa atbilstības bilancē. Uzņēmums atbilstības pārpalikuma uzkrāšanu nākamajam ziņošanas laikposmam reģistrē FuelEU datubāzē ar nosacījumu, ka to apstiprinājis verificētājs. Pēc FuelEU atbilstības dokumenta izdošanas uzņēmums vairs nedrīkst uzkrāt atbilstības pārpalikumu.

2.   Pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti saskaņā ar 16. panta 4. punktu, ja kuģim ziņošanas laikposmā ir atbilstības iztrūkums, uzņēmums attiecīgajā daudzumā var aizņemties atbilstības pārpalikuma avansu no nākamā ziņošanas laikposma. Atbilstības pārpalikuma avansu pieskaita kuģa atbilstības bilancei ziņošanas laikposmā un atbilstības pārpalikuma avansu, kas reizināts ar 1,1, atskaita no tā paša kuģa atbilstības bilances nākamajā ziņošanas laikposmā. Atbilstības pārpalikuma avansu nevar aizņemties:

| a) | daudzumā, kas par vairāk nekā 2 % pārsniedz 4. panta 2. punktā noteikto robežvērtību, reizinātu ar kuģa enerģijas patēriņu, kurš aprēķināts saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

daudzumā, kas par vairāk nekā 2 % pārsniedz 4. panta 2. punktā noteikto robežvērtību, reizinātu ar kuģa enerģijas patēriņu, kurš aprēķināts saskaņā ar I pielikumu;

| b) | divus secīgus ziņošanas laikposmus. |
| --- | --- |

b)

divus secīgus ziņošanas laikposmus.

3.   Līdz verifikācijas laikposma 30. aprīlim uzņēmums atbilstības pārpalikuma avansu reģistrē FuelEU datubāzē pēc tam, kad to ir apstiprinājis verificētājs.

4.   Ja ziņošanas laikposmā kuģim Savienībā nav nevienas piestāšanas ostā un iepriekšējā ziņošanas laikposmā tas ir aizņēmies atbilstības pārpalikuma avansu, administrējošās valsts kompetentā iestāde līdz verifikācijas laikposma 1. jūnijam paziņo attiecīgajam uzņēmumam FuelEU soda naudas summu, kā minēts 23. panta 2. punktā, no kuras tas sākotnēji bija izvairījies, aizņemoties minēto atbilstības pārpalikuma avansu, kas reizināts ar 1,1.

21. pants

Atbilstības sakopošana

1.   Divu vai vairāku kuģu atbilstības bilances attiecībā uz 4. panta 2. punktā minēto SEG emisiju intensitāti un – attiecīgā gadījumā – uz RFNBO apakšmērķrādītāju, kā minēts 5. panta 3. punktā, kas aprēķināta saskaņā ar 16. panta 4. punktu, var sakopot, lai panāktu atbilstību 4. pantā un – attiecīgā gadījumā – 5. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Kuģa atbilstības bilanci vienā un tajā pašā ziņošanas laikposmā nedrīkst iekļaut vairāk kā vienā kopā.

SEG emisiju intensitātes mērķrādītājam un RFNBO apakšmērķrādītājam var izmantot divas atsevišķas kopas.

2.   Uzņēmums FuelEU datubāzē reģistrē savu nodomu iekļaut kādā kopā kuģa atbilstības bilanci, par kopējās kopas atbilstības bilances iedalīšanu katram konkrētam kuģim un par verificētāja izvēli, kas izraudzīts minētā iedalījuma verifikācijai.

3.   Ja kuģus, kas piedalās kopā, pārvalda divi vai vairāki uzņēmumi, visi attiecīgie uzņēmumi kopā FuelEU datubāzē apstiprina FuelEU datubāzē reģistrēto kopas informāciju, tostarp kopējās kopas atbilstības bilances iedalīšanu kopas kuģiem un tā verificētāja izvēli, kas izraudzīts, lai verificētu kopējās kopas atbilstības bilances iedalīšanu katram konkrētam kuģim.

4.   Kopa ir derīga tikai tad, ja kopējā sakopotā atbilstība ir pozitīva, ja kuģiem, kuriem bija atbilstības iztrūkums, kas aprēķināts saskaņā ar 16. panta 4. punktu, pēc sakopotās atbilstības iedalīšanas atbilstības iztrūkums nav lielāks, un ja kuģiem, kuriem bija atbilstības pārpalikums, kas aprēķināts saskaņā ar 16. panta 4. punktu, pēc sakopotās atbilstības iedalīšanas nav atbilstības iztrūkuma.

5.   Kuģi neiekļauj kopā, ja tas nepilda 24. pantā noteikto pienākumu.

6.   Ja kopējā kopas atbilstības bilance rada atbilstības pārpalikumu konkrētam kuģim, piemēro 20. panta 1. punktu.

7.   Šīs regulas 20. panta 2. punktu nepiemēro kuģim, kas piedalās kādā kopā.

8.   Līdz verifikācijas laikposma 30. aprīlim izraudzītais verificētājs FuelEU datubāzē reģistrē kopas galīgo sastāvu un kopējās kopas atbilstības bilances iedalīšanu katram konkrētam kuģim.

22. pants

FuelEU atbilstības dokuments

1.   Līdz verifikācijas laikposma 30. jūnijam verificētājs attiecīgajam kuģim izdod FuelEU atbilstības dokumentu ar noteikumu, ka kuģim pēc 20. un 21. panta piemērošanas nav atbilstības iztrūkuma, nav neatbilstīgu piestāšanu ostā un tas izpilda 24. pantā noteikto pienākumu.

2.   Ja ir jāmaksā 23. panta 2. vai 5. punktā minētās FuelEU soda naudas, administrējošās valsts kompetentā iestāde līdz verifikācijas laikposma 30. jūnijam attiecīgajam kuģim izdod FuelEU atbilstības dokumentu ar noteikumu, ka ir samaksāta summa, kas vienāda ar FuelEU soda naudu.

3.   
  FuelEU atbilstības dokumentā ietver šādu informāciju:

| a) | kuģa identifikācijas dati (vārds, SJO identifikācijas numurs un pieraksta osta vai piederības osta); |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācijas dati (vārds, SJO identifikācijas numurs un pieraksta osta vai piederības osta);

| b) | kuģa īpašnieka nosaukums, adrese un galvenā darījumdarbības vieta; |
| --- | --- |

b)

kuģa īpašnieka nosaukums, adrese un galvenā darījumdarbības vieta;

| c) | verificētāja identifikācijas dati; |
| --- | --- |

c)

verificētāja identifikācijas dati;

| d) | minētā dokumenta izdošanas datums, derīguma termiņš un ziņošanas laikposms, uz kuru tas attiecas. |
| --- | --- |

d)

minētā dokumenta izdošanas datums, derīguma termiņš un ziņošanas laikposms, uz kuru tas attiecas.

4.   FuelEU atbilstības dokuments ir derīgs 18 mēnešus pēc ziņošanas laikposma beigām vai līdz tiek izdots jauns FuelEU atbilstības dokuments – atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas agrāk.

5.   Verificētājs vai, attiecīgā gadījumā, administrējošās valsts kompetentā iestāde izdoto FuelEU atbilstības dokumentu bez kavēšanās reģistrē FuelEU datubāzē.

6.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido FuelEU atbilstības dokumenta modeļus, tostarp elektroniskas veidnes. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

23. pants

FuelEU soda naudas

1.   Pirms verifikācijas laikposma 1. maija, pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti, ievērojot 16. panta 4. punktu un pēc 20. un 21. panta iespējamas piemērošanas, verificētājs FuelEU datubāzē reģistrē kuģa verificētās atbilstības bilances attiecībā uz SEG emisiju intensitāti, kā minēts 4. panta 2. punktā, un – attiecīgā gadījumā – attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju, kā minēts 5. panta 3. punktā.

Ja kuģim ir atbilstības iztrūkums attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju, kā minēts 5. panta 3. punktā, FuelEU soda naudu aprēķina saskaņā ar IV pielikuma B daļā norādīto formulu.

2.   Administrējošā valsts attiecībā uz uzņēmumu nodrošina, ka uzņēmums par jebkuru tā kuģi, kam verifikācijas laikposma 1. jūnijā ir atbilstības iztrūkums attiecībā uz SEG emisiju intensitāti, kā minēts 4. panta 2. punktā, vai – attiecīgā gadījumā – attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju, kā minēts 5. panta 3. punktā, pēc tam, kad to, iespējams, ir apstiprinājusi tās kompetentā iestāde, līdz verifikācijas laikposma 30. jūnijam maksā summu, kas vienāda ar FuelEU soda naudu, kura izriet no IV pielikuma B daļā norādīto formulu piemērošanas. Ja kuģim ir atbilstības iztrūkums divus vai vairāk ziņošanas laikposmus pēc kārtas, minēto summu reizina ar 1 + (n -1)/10, kur n ir secīgie ziņošanas laikposmi, par kuriem uzņēmumam tiek piemērota FuelEU soda nauda par šo kuģi.

3.   Administrējošā valsts attiecībā uz uzņēmumu nodrošina, ka par katru no tā kuģiem, uz ko attiecas 20. panta 4. punktā minētā situācija, uzņēmums līdz verifikācijas laikposma 30. jūnijam maksā summu, kas vienāda ar FuelEU soda naudu, par kuru paziņots, ievērojot minēto punktu.

4.   Pirms verifikācijas laikposma 1. maija, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti saskaņā ar 16. panta 4. punktu, verificētājs FuelEU datubāzē reģistrē kopējo stundu skaitu, ko, pietauvots krasta piestātnē, pavadījis kuģis, neievērojot 6. pantā izklāstītās prasības.

5.   Administrējošā valsts attiecībā uz uzņēmumu nodrošina, ka par jebkuru no tā kuģiem, kuri veic vismaz vienu neatbilstīgu piestāšanu ostā, pēc tam, kad to kompetentā iestāde, iespējams, ir apstiprinājusi, uzņēmums līdz verificēšanas laikposma 30. jūnijam maksā summu, kas vienāda ar FuelEU soda naudu, ko iegūst, reizinot 1,5 EUR ar konstatēto kuģa pie piestātnes kopējo elektroenerģijas pieprasījumu un kopējo līdz tuvākajai pilnajai stundai noapaļoto stundu skaitu, ko kuģis pavadījis pie piestātnes, neievērojot 6. pantā izklāstītās prasības.

6.   Dalībvalstīm valsts līmenī ir izveidots vajadzīgais tiesiskais un administratīvais regulējums, lai nodrošinātu, ka tiek pildītas saistības attiecībā uz FuelEU soda naudu uzlikšanu, maksāšanu un iekasēšanu.

7.   Šajā pantā minētās darbības, kā arī FuelEU soda naudu maksājumu pierādījumus subjekti, kas veikuši minētās darbības vai minēto maksājumu, nekavējoties reģistrē “FuelEU” datubāzē.

8.   Uzņēmums joprojām ir atbildīgs par FuelEU soda naudu samaksu, neskarot uzņēmuma iespēju slēgt līgumiskas vienošanās ar komerciāliem kuģa operatoriem, kurās paredz, ka komerciālie operatori ir atbildīgi par kompensāciju uzņēmumam par “FuelEU” soda naudu samaksu, ja komerciālais operators uzņemas atbildību par degvielas iegādi vai kuģa ekspluatāciju. Šā punkta nolūkos kuģa ekspluatācija ir pārvadātās kravas, maršruta un kuģa ātruma noteikšana.

9.   Uzņēmums joprojām ir atbildīgs par FuelEU soda naudu samaksu, neskarot uzņēmuma iespēju slēgt līgumiskas vienošanās ar degvielas piegādātājiem, kurās paredz, ka degvielas piegādātāji ir atbildīgi par kompensāciju uzņēmumam par FuelEU soda naudu samaksu.

10.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai grozītu IV pielikumu nolūkā pielāgot minētā pielikuma B daļas tabulas 7. ailē un – attiecīgā gadījumā – 14. ailē norādīto koeficientu, kas izmantots šā panta 1. punktā minētajā formulā, pamatojoties uz izmaiņām enerģijas izmaksās, un lai grozītu šā panta 5. punktā noteikto reizināšanas koeficientu, pamatojoties uz elektroenerģijas vidējo izmaksu indeksāciju Savienībā.

11.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt, ka ieņēmumus, kas gūti no FuelEU soda naudām, vai to finansiālās vērtības ekvivalentu izmanto, lai atbalstītu atjaunīgo un mazoglekļa degvielu ātru ieviešanu un izmantošanu jūrniecības nozarē, stimulējot lielāka atjaunīgo un mazoglekļa degvielu daudzuma ražošanu jūrniecības nozarē, veicinot piemērotu bunkurēšanas iekārtu vai OPS infrastruktūras ierīkošanu ostās un atbalstot inovatīvāko tehnoloģiju izstrādi, testēšanu un ieviešanu flotē, lai panāktu ievērojamus emisiju samazinājumus.

Līdz 2030. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi piecos gados dalībvalstis publisko ziņojumu par to, kā izlietoti ieņēmumi, kas gūti no FuelEU soda naudām piecu gadu laikā pirms katra šāda ziņojuma gada, tostarp informāciju par saņēmējiem un izdevumu līmeni saistībā ar pirmajā daļā uzskaitītajiem mērķiem.

24. pants

Pienākums turēt derīgu FuelEU atbilstības dokumentu

1.   Līdz verifikācijas laikposma 30. jūnijam kuģiem, kuri piestāj kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā, ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā, stāv tajā vai iziet no tās vai kuri attiecīgajā pārskata periodā ir veikuši reisus, ir derīgs FuelEU atbilstības dokuments.

2.   FuelEU atbilstības dokuments, kas attiecīgajam kuģim izdots saskaņā ar 22. pantu, ir pierādījums par atbilstību šai regulai.

25. pants

Izpildes nodrošināšana

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka visas kuģa inspekcijas tās jurisdikcijā esošā ostā, kuras veic saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK, ietver pārbaudi, vai kuģim ir derīgs FuelEU atbilstības dokuments.

3.   Ja divus vai vairākus secīgus ziņošanas laikposmus kuģis neizpilda 24. pantā izklāstīto pienākumu un ja citi izpildes pasākumi nav nodrošinājuši atbilstību šai regulai, piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc tam, kad attiecīgajam uzņēmumam ir dota iespēja iesniegt apsvērumus, var izdot izraidīšanas rīkojumu attiecībā uz kuģi, kas nekuģo ar minētās dalībvalsts karogu. Ja piestāšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde nolemj izdot izraidīšanas rīkojumu, tā, izmantojot FuelEU datubāzi, par minēto rīkojumu paziņo Komisijai, pārējām dalībvalstīm un attiecīgajai karoga valstij. Visas dalībvalstis, izņemot dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis kuģo, atsaka kuģim, uz ko attiecas izraidīšanas rīkojums, ienākšanu jebkurā no savām ostām līdz brīdim, kad uzņēmums ir izpildījis savus pienākumus. Ja kuģis neizpilda 24. pantā izklāstīto pienākumu divos vai vairākos secīgos ziņošanas laikposmos un ieiet kādā no tās dalībvalsts ostām, ar kuras karogu tas kuģo, attiecīgā dalībvalsts, kamēr minētais kuģis atrodas kādā no tās ostām un pēc tam, kad attiecīgajam uzņēmumam ir dota iespēja iesniegt apsvērumus, izdod rīkojumu par karoga aizturēšanu līdz brīdim, kad uzņēmums ir izpildījis savus pienākumus.

4.   Attiecīgais uzņēmums apstiprina, ka ir izpildīts pienākums turēt derīgu FuelEU atbilstības dokumentu, par šādu derīgu FuelEU atbilstības dokumentu paziņojot kompetentajai valsts iestādei, kura izdevusi izraidīšanas rīkojumu. Šis punkts neskar starptautisko tiesību noteikumus, kas piemērojami briesmās esošiem kuģiem.

5.   Par dalībvalsts sankcijām pret konkrētu kuģi paziņo Komisijai, pārējām dalībvalstīm un attiecīgajai karoga valstij, izmantojot FuelEU datubāzi.

26. pants

Tiesības uz pārskatīšanu

1.   Uzņēmumiem ir tiesības pieprasīt, lai tiktu pārskatīti aprēķini un pasākumi, kurus verificētājs tiem adresējis saskaņā ar šo regulu, tostarp atteikums izdot FuelEU atbilstības dokumentu saskaņā ar 22. panta 1. punktu.

Pārskatīšanas pieteikumu viena mēneša laikā pēc tam, kad verificētājs ir paziņojis aprēķina rezultātu vai pasākumu, iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā verificētājs ir akreditēts.

2.   Lēmumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņem dalībvalsts kompetentā iestāde, pārskata minētās kompetentās iestādes dalībvalsts tiesa.

27. pants

Kompetentās iestādes

Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu un izpildes nodrošināšanu (“kompetentās iestādes”), un paziņo Komisijai šo iestāžu nosaukumu un kontaktinformāciju. Komisija kompetento iestāžu sarakstu publicē savā tīmekļvietnē.

VI nodaļa

Deleģētās un īstenošanas pilnvaras un nobeiguma noteikumi

28. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 4. punktā, 5. panta 7. punktā, 6. panta 6. punktā, 14. panta 5. punktā un 23. panta 10. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2023. gada 12. oktobra.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 4. punktā, 5. panta 7. punktā, 6. panta 6. punktā, 14. panta 5. punktā un 23. panta 10. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 4. punktu, 5. panta 7. punktu, 6. panta 6. punktu, 14. panta 5. punktu un 23. panta 10. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

29. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (25). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

30. pants

Ziņojumi un pārskatīšana

1.   Līdz 2024. gada 23. septembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izskata mijiedarbību un konverģenci starp šo regulu un Regulu (ES) 2015/757 vai jebkuru citu nozares tiesību aktu. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam var pievienot tiesību akta priekšlikumu.

2.   Komisija vēlākais līdz 2027. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbības izvērtējuma rezultātiem, tostarp par tirgus izkropļojumu vai ostu apiešanas iespējamo ietekmi; par bezemisiju tehnoloģiju attīstību jūras transportā un to tirgū, kā arī par tehnoloģiju un atjaunīgo un mazoglekļa degvielu tirgus attīstību, un OPS, tostarp enkurvietā; par to ieņēmumu izlietojumu kas gūti no FuelEU soda naudām; un par šīs regulas ietekmi uz jūrniecības nozares konkurētspēju Savienībā.

Minētajā ziņojumā Komisija cita starpā apsver:

| a) | šīs regulas materiālo un ģeogrāfisko darbības jomu attiecībā uz 2. panta 1. punktā minētās bruto tilpības robežvērtības samazināšanu vai tādas enerģijas īpatsvara palielināšanu, ko kuģi patērē reisā uz un no trešām valstīm, kā minēts 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas materiālo un ģeogrāfisko darbības jomu attiecībā uz 2. panta 1. punktā minētās bruto tilpības robežvērtības samazināšanu vai tādas enerģijas īpatsvara palielināšanu, ko kuģi patērē reisā uz un no trešām valstīm, kā minēts 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

| b) | 4. panta 2. punktā minēto robežvērtību, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulā (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

b)

4. panta 2. punktā minēto robežvērtību, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulā (ES) 2021/1119;

| c) | to kuģu veidus un izmēru, uz kuriem attiecas 6. panta 1. punkts, un 6. panta 1. punktā minēto saistību attiecināšanu uz kuģiem enkurvietā; |
| --- | --- |

c)

to kuģu veidus un izmēru, uz kuriem attiecas 6. panta 1. punkts, un 6. panta 1. punktā minēto saistību attiecināšanu uz kuģiem enkurvietā;

| d) | 6. panta 5. punktā paredzētos izņēmumus; |
| --- | --- |

d)

6. panta 5. punktā paredzētos izņēmumus;

| e) | tās elektroenerģijas uzskaiti, kas piegādāta, izmantojot OPS I pielikumā, un ar šo elektroenerģiju saistīto “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktoru, kā definēts II pielikumā; |
| --- | --- |

e)

tās elektroenerģijas uzskaiti, kas piegādāta, izmantojot OPS I pielikumā, un ar šo elektroenerģiju saistīto “no urbuma līdz tvertnei” emisijas faktoru, kā definēts II pielikumā;

| f) | iespēju šīs regulas darbības jomā iekļaut īpašus mehānismus ilgtspējīgākajām un inovatīvākajām degvielas tehnoloģijām ar ievērojamu dekarbonizācijas potenciālu, lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un veicinātu tirgus attīstību un šādu degvielas tehnoloģiju izvēršanu; |
| --- | --- |

f)

iespēju šīs regulas darbības jomā iekļaut īpašus mehānismus ilgtspējīgākajām un inovatīvākajām degvielas tehnoloģijām ar ievērojamu dekarbonizācijas potenciālu, lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un veicinātu tirgus attīstību un šādu degvielas tehnoloģiju izvēršanu;

| g) | atbilstības bilances aprēķināšanu kuģiem, kuri prasa izslēgt papildu enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, kā noteikts IV un V pielikumā, un minēto noteikumu spēkā esības iespējamo pagarināšanu pēc 2034. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

g)

atbilstības bilances aprēķināšanu kuģiem, kuri prasa izslēgt papildu enerģiju, kas patērēta, kuģojot ledus apstākļos, kā noteikts IV un V pielikumā, un minēto noteikumu spēkā esības iespējamo pagarināšanu pēc 2034. gada 31. decembra;

| h) | iespēju uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes aprēķinā iekļaut vēja nodrošināto enerģiju, kā izklāstīts I pielikumā, ja ir pieejama pārbaudāma metode vēja piedziņas enerģijas monitoringam un uzskaitei; |
| --- | --- |

h)

iespēju uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes aprēķinā iekļaut vēja nodrošināto enerģiju, kā izklāstīts I pielikumā, ja ir pieejama pārbaudāma metode vēja piedziņas enerģijas monitoringam un uzskaitei;

| i) | iespēju uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes un atbilstības bilances aprēķinā, kā izklāstīts attiecīgi I un IV pielikumā, iekļaut jaunas SEG emisiju samazināšanas tehnoloģijas, piemēram, oglekļa uztveršanu uz kuģa, ja ir pieejama pārbaudāma metode uztvertā oglekļa monitoringam un uzskaitei; |
| --- | --- |

i)

iespēju uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes un atbilstības bilances aprēķinā, kā izklāstīts attiecīgi I un IV pielikumā, iekļaut jaunas SEG emisiju samazināšanas tehnoloģijas, piemēram, oglekļa uztveršanu uz kuģa, ja ir pieejama pārbaudāma metode uztvertā oglekļa monitoringam un uzskaitei;

| j) | iespēju šajā regulā iekļaut papildu elementus, jo īpaši melnā oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

j)

iespēju šajā regulā iekļaut papildu elementus, jo īpaši melnā oglekļa emisijas;

| k) | nepieciešamību veikt pasākumus, lai novērstu uzņēmumu mēģinājumus izvairīties no šajā regulā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

k)

nepieciešamību veikt pasākumus, lai novērstu uzņēmumu mēģinājumus izvairīties no šajā regulā izklāstītajām prasībām.

Komisija vajadzības gadījumā apsver, vai minētajam ziņojumam pievienot priekšlikumu grozīt šo regulu.

3.   Šā panta 2. punktā paredzētajā ziņojumā Komisija iekļauj šīs regulas sociālās ietekmes novērtējumu jūrniecības nozarē, cita starpā attiecībā uz tās darbaspēku.

4.   Sagatavojot 2. punktā minēto ziņojumu, Komisija apsver, cik lielā mērā šīs regulas īstenošana ir sasniegusi savus mērķus un cik lielā mērā tā ir ietekmējusi jūrniecības nozares konkurētspēju. Minētajā ziņojumā Komisija apsver arī šīs regulas mijiedarbību ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un identificē visus noteikumus, kurus varētu atjaunināt un vienkāršot, kā arī darbības un pasākumus, kas ir vai varētu tikt veikti, lai samazinātu kopējo izmaksu spiedienu uz jūrniecības nozari. Ziņojumā, kas ir daļa no Komisijas veiktās šīs regulas efektivitātes analīzes, iekļauj arī novērtējumu par slogu, ko šī regula uzliek uzņēmumiem.

Komisija vajadzības gadījumā apsver, vai minētajam ziņojumam pievienot priekšlikumu grozīt šo regulu, ņemot vērā pirmajā daļā minētā ziņojuma secinājumus.

5.   Ja SJO pieņem globālu SEG degvielas standartu vai globālas SEG emisiju intensitātes robežvērtības uz kuģiem patērētajai enerģijai, Komisija nekavējoties iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā Komisija izskata minēto globālo pasākumu attiecībā uz tā vērienīgumu, ņemot vērā Parīzes nolīguma mērķus un tā vispārējo vidisko integritāti. Tā arī izskata visus jautājumus, kas saistīti ar šīs regulas iespējamo sasaisti vai saskaņošanu ar minēto globālo pasākumu, tostarp vajadzību izvairīties no jūras transporta radīto SEG emisiju regulējuma dublēšanās Savienības, kā arī starptautiskā līmenī.

Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam var pievienot tiesību akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai saskaņā ar Savienības ekonomikas mēroga SEG emisiju saistībām un ar mērķi saglabāt Savienības klimatrīcības vidisko integritāti un efektivitāti.

6.   Komisija uzrauga šīs regulas īstenošanu attiecībā uz jūras transportu, jo īpaši, lai atklātu izvairīšanās praksi nolūkā novērst šādu praksi agrīnā posmā, un tostarp attiecībā uz tālākajiem reģioniem.

Monitoringa rezultātus atspoguļo ziņojumā, ko sagatavo reizi divos gados, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 3.gg panta 3. punktā.

31. pants

Grozījums Direktīvā 2009/16/EK

Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā sniegtajā sarakstā pievieno šādu punktu:

| “51. | FuelEU atbilstības dokuments, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/1805 (*1). |
| --- | --- |

“51.

FuelEU atbilstības dokuments, kas izdots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/1805 (*1).

FuelEU

*1

32. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2025. gada 1. janvāra, izņemot 8. un 9. pantu, kurus piemēro no 2024. gada 31. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 13. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OV C 152, 6.4.2022., 145. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 11. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 25. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Komisija, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts, Kopīgais pētniecības centrs, Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J. un citi, 2022. gada ziņojums par ES zilo ekonomiku (The EU blue economy report 2022), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2022. gads, https://data.europa.eu/doi/10.2771/793264.

3

Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J.

The EU blue economy report 2022

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

4

(5)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1804 (2023. gada 13. septembris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un ar ko atceļ Direktīvu 2014/94/ES (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1.. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2023/959 (2023. gada 10. maijs), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, un Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību (OV L 130, 16.5.2023., 134. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva (ES) 2015/652 (2015. gada 20. aprīlis), ar ko nosaka aprēķina metodes un ziņošanas prasības, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK, attiecībā uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (OV L 107, 25.4.2015., 26. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/21/EK (2009. gada 23. aprīlis) par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (OV L 131, 28.5.2009., 132. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.)

20

(21)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (OV L 132, 21.5.2016., 58. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.).

25

COSS

---

I PIELIKUMS

Uz kuģa patērētās enerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes noteikšanas metodika

Lai aprēķinātu uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitāti, izmanto šādu formulu, ko dēvē par 1. vienādojumu:

| ) Equation (1) |
| --- |
| WtT | |
| TtW | |
| fwind | Atalgošanas koeficients vēja palīgpiedziņai |

Formula

WtT

Formula

TtW

Formula

fwind

Atalgošanas koeficients vēja palīgpiedziņai

1. vienādojuma izmantošanas nolūkā dažādie izmantotie termini un apzīmējumi ir sniegti šajā tabulā:

| Apzīmējums | Skaidrojums |
| --- | --- |
| i | Indekss, kas atbilst to degvielu veidiem, kuras kuģim piegādātas ziņošanas laikposmā |
| j | Indekss, kas atbilst degvielas patērētājblokiem uz kuģa. Šīs regulas piemērošanas nolūkā vērā ņemtie degvielas patērētājbloki ir galvenais(-ie) dzinējs(-i), palīgdzinējs(-i), katli, degvielas elementi un atkritumu incinerācijas iekārtas |
| k | Indekss, kas atbilst OPS pieslēgumpunktiem |
| n | Kopējais to degvielu veidu skaits, kuras kuģim piegādātas ziņošanas laikposmā |
| c | OPS pieslēgumpunktu kopējais skaits |
| m | Degvielas patērētājbloku kopējais skaits |
| Mi,j | Degvielas masa i, ko patērē degvielas patērētājbloks j [gFuel] |
| Ek | Kuģim piegādātā elektroenerģija katrā OPS pieslēgumpunktā k [MJ] |
| CO2eqWtT,i | Degvielas i SEG emisijas faktors WtT [gCO2eq/MJ] |
| | SEG emisijas faktors WtT, kas saistīts ar elektroenerģiju, kuru kuģim piegādā pie piestātnes vai enkurvietā, katram OPS pieslēgumpunktam k [gCO2eq/MJ] |
| LCVi | Degvielas i zemākā siltumspēja [MJ/gFuel] |
| RWDi | Ja degviela i ir nebioloģiskas izcelsmes degviela, no 2025. gada 1. janvāra līdz 2033. gada 31. decembrim var piemērot atalgošanas koeficientu 2. Citādi, RWDi = 1. |
| Cslipj | Nesadedzinātās degvielas koeficients procentos no degvielas patērētājbloka j patērētās degvielas i masas [%].Cslip ietver fugitīvās un caurslīdējušās emisijas. |
| | Degvielas patērētājblokā j sadedzinātās degvielas i SEG emisijas faktori TtW [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWi,j | Degvielas patērētājblokā j sadedzinātās degvielas i CO2 ekvivalenta emisijas TtW [gCO2eq/gFuel]





  2. vienādojums |
| | Degvielas patērētājbloka j izplūdušās degvielas i SEG emisijas faktori TtW [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWslipi,j | Degvielas patērētājbloka j izplūdušās degvielas i CO2 ekvivalenta emisijas TtW [gCO2eq/gFuel]





  kur: Csf CO2, and Csf N2O, = 0.
  CsfCH4j = 1. |
| | CO2, CH4, N2O globālās sasilšanas potenciāls 100 gados, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā |

Apzīmējums

Skaidrojums

i

Indekss, kas atbilst to degvielu veidiem, kuras kuģim piegādātas ziņošanas laikposmā

j

Indekss, kas atbilst degvielas patērētājblokiem uz kuģa. Šīs regulas piemērošanas nolūkā vērā ņemtie degvielas patērētājbloki ir galvenais(-ie) dzinējs(-i), palīgdzinējs(-i), katli, degvielas elementi un atkritumu incinerācijas iekārtas

k

Indekss, kas atbilst OPS pieslēgumpunktiem

n

Kopējais to degvielu veidu skaits, kuras kuģim piegādātas ziņošanas laikposmā

c

OPS pieslēgumpunktu kopējais skaits

m

Degvielas patērētājbloku kopējais skaits

Mi,j

Degvielas masa i, ko patērē degvielas patērētājbloks j [gFuel]

Ek

Kuģim piegādātā elektroenerģija katrā OPS pieslēgumpunktā k [MJ]

CO2eqWtT,i

Degvielas i SEG emisijas faktors WtT [gCO2eq/MJ]

Formula

SEG emisijas faktors WtT, kas saistīts ar elektroenerģiju, kuru kuģim piegādā pie piestātnes vai enkurvietā, katram OPS pieslēgumpunktam k [gCO2eq/MJ]

LCVi

Degvielas i zemākā siltumspēja [MJ/gFuel]

RWDi

Ja degviela i ir nebioloģiskas izcelsmes degviela, no 2025. gada 1. janvāra līdz 2033. gada 31. decembrim var piemērot atalgošanas koeficientu 2. Citādi, RWDi = 1.

Cslipj

Nesadedzinātās degvielas koeficients procentos no degvielas patērētājbloka j patērētās degvielas i masas [%].Cslip ietver fugitīvās un caurslīdējušās emisijas.

Formula

Formula

Degvielas patērētājblokā j sadedzinātās degvielas i SEG emisijas faktori TtW [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWi,j

Degvielas patērētājblokā j sadedzinātās degvielas i CO2 ekvivalenta emisijas TtW [gCO2eq/gFuel]

Formula

2. vienādojums

Formula

Formula

Degvielas patērētājbloka j izplūdušās degvielas i SEG emisijas faktori TtW [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWslipi,j

Degvielas patērētājbloka j izplūdušās degvielas i CO2 ekvivalenta emisijas TtW [gCO2eq/gFuel]

Formula

kur: Csf CO2, and Csf N2O, = 0.

CsfCH4j = 1.

Formula

Formula

CO2, CH4, N2O globālās sasilšanas potenciāls 100 gados, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā

Šīs regulas piemērošanas nolūkos 1. vienādojuma skaitītājā lietotais apzīmējums
  Formula
  ir nulle.

[Mi] noteikšanas metode

Degvielas masu [Mi] nosaka, izmantojot daudzumu, kas saskaņā ar Regulā (ES) 2015/757 noteikto ziņošanas sistēmu paziņots par reisiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, pamatojoties uz uzņēmuma izvēlēto monitoringa metodiku.

SEG emisijas faktoru “no urbuma līdz tvertnei” (WtT) noteikšanas metode

Emisijas WtT nosaka, pamatojoties uz šajā pielikumā ietverto metodiku, kā norādīts 1. vienādojumā.

SEG emisijas faktoru WtT (CO2eqWtT,i) standartvērtības ir ietvertas II pielikumā.

Fosilo degvielu gadījumā izmanto vienīgi II pielikumā ietvertās standartvērtības.

Faktiskās vērtības var izmantot, ja tās ir sertificētas saskaņā ar shēmu, ko Komisija atzinusi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 5. un 6. punktu attiecībā uz biodegvielām, biogāzi, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām degvielām (RFNBO) un reciklēta oglekļa degvielām vai – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar Savienības tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, piemērojot šīs regulas 10. panta 4. punktu.

Degvielas piegādes pavaddokuments (BDN)

Saskaņā ar spēkā esošajiem MARPOL konvencijas VI pielikuma noteikumiem degvielas piegādes pavaddokuments (BDN) ir obligāts, un ir precizēta informācija, kas tajā jāiekļauj.

Šīs regulas piemērošanas nolūkā:

| 1. | degvielas piegādes pavaddokumentos (BDN), tostarp uz kuģa patērētajām degvielām, kas nav fosilās degvielas, pievieno šādu informāciju par minētajām degvielām:






  — | zemākā siltumspēja [MJ/g], |
| --- | --- | --- |

1.

degvielas piegādes pavaddokumentos (BDN), tostarp uz kuģa patērētajām degvielām, kas nav fosilās degvielas, pievieno šādu informāciju par minētajām degvielām:

—

zemākā siltumspēja [MJ/g],

| — | attiecībā uz biodegvielām – E vērtības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā izklāstītajām metodoloģijām [gCO2eq/MJ], un saistīti pierādījumi par atbilstību minētās direktīvas noteikumiem attiecībā uz šīm degvielām, norādot degvielas ražošanas paņēmienu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz biodegvielām – E vērtības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā izklāstītajām metodoloģijām [gCO2eq/MJ], un saistīti pierādījumi par atbilstību minētās direktīvas noteikumiem attiecībā uz šīm degvielām, norādot degvielas ražošanas paņēmienu,

| — | degvielām, kas nav fosilās degvielas un biodegvielas, WtT SEG emisijas faktors [gCO2eq/MJ] un saistītais sertifikāts, kurā norādīts degvielas ražošanas paņēmiens. |
| --- | --- |

—

degvielām, kas nav fosilās degvielas un biodegvielas, WtT SEG emisijas faktors [gCO2eq/MJ] un saistītais sertifikāts, kurā norādīts degvielas ražošanas paņēmiens.

| 2. | Produktu maisījumu gadījumā šajā regulā prasīto informāciju sniedz par katru produktu. |
| --- | --- |

2.

Produktu maisījumu gadījumā šajā regulā prasīto informāciju sniedz par katru produktu.

Elektroenerģijas piegādes pavaddokuments (EDN)

Šīs regulas piemērošanas nolūkā attiecīgajos kuģim piegādātās elektroenerģijas piegādes pavaddokumentos (EDN) ietver vismaz šādu informāciju:

| 1) | piegādātājs: nosaukums, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese, pārstāvis; |
| --- | --- |

1)

piegādātājs: nosaukums, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese, pārstāvis;

| 2) | saņēmējs kuģis: SJO numurs (MMSI), kuģa vārds, kuģa tips, karogs, kuģa pārstāvis; |
| --- | --- |

2)

saņēmējs kuģis: SJO numurs (MMSI), kuģa vārds, kuģa tips, karogs, kuģa pārstāvis;

| 3) | osta: nosaukums, atrašanās vieta (LOCODE), terminālis/piestātne; |
| --- | --- |

3)

osta: nosaukums, atrašanās vieta (LOCODE), terminālis/piestātne;

| 4) | OPS pieslēgumpunkts: informācija par pieslēgumpunktu; |
| --- | --- |

4)

OPS pieslēgumpunkts: informācija par pieslēgumpunktu;

| 5) | OPS laiks: sākuma/beigu datums/laiks; |
| --- | --- |

5)

OPS laiks: sākuma/beigu datums/laiks;

| 6) | piegādātā enerģija: uz elektroapgādes punktu attiecinātā jaudas daļa (attiecīgā gadījumā) [kW], elektroenerģijas patēriņš (kWh) rēķina periodā, informācija par maksimumjaudu (ja pieejama); |
| --- | --- |

6)

piegādātā enerģija: uz elektroapgādes punktu attiecinātā jaudas daļa (attiecīgā gadījumā) [kW], elektroenerģijas patēriņš (kWh) rēķina periodā, informācija par maksimumjaudu (ja pieejama);

| 7) | mērījumi. |
| --- | --- |

7)

mērījumi.

SEG emisijas faktoru “no tvertnes līdz ķīļūdenim” (TtW) noteikšanas metode

Emisijas TtW nosaka, pamatojoties uz šajā pielikumā ietverto metodiku, kā norādīts 1. vienādojumā un 2. vienādojumā.

SEG emisijas faktoru TtW (CO2eq,TtW,j) standartvērtības ir ietvertas II pielikumā.

Saskaņā ar 8. pantā minēto monitoringa plānu un pēc verificētāja novērtējuma uzņēmums var izmantot citas metodes, piemēram, tiešos CO2eq ekvivalenta mērījumus vai laboratorisku testēšanu, ja tie uzlabo aprēķinu vispārējo precizitāti, piemērojot 10. panta 5. punktu.

Fugitīvo un caurslīdējušo emisiju TtW noteikšanas metode

Fugitīvās un caurslīdējušās emisijas ir emisijas, ko rada degvielas daudzums, kas nesasniedz sadedzināšanas bloka sadegšanas kameru vai ko degvielas patērētājbloks nepatērē, jo tā nav sadedzināta vai ir izlaista vai noplūdusi no sistēmas. Šīs regulas piemērošanas nolūkos fugitīvās un caurslīdējušās emisijas ņem vērā kā procentuālo daļu no degvielas patērētājbloka patērētās degvielas masas. Standartvērtības ir ietvertas II pielikumā.

Ar vēja palīgpiedziņu saistīto atalgošanas koeficientu noteikšanas metodes

Ja uz kuģa ir ierīkota vēja palīgpiedziņa, var piemērot atalgošanas koeficientu, ko nosaka šādi:

| Atalgošanas koeficients vēja palīgpiedziņai – WIND (fwind) | |
| --- | --- |
| 0,99 | 0,05 |
| 0,97 | 0,1 |
| 0,95 | ≥ 0,15 |

Atalgošanas koeficients vēja palīgpiedziņai – WIND (fwind)

Formula

0,99

0,05

0,97

0,1

0,95

≥ 0,15

kur:

| — | PWind ir vēja palīgpiedziņas sistēmu pieejamā efektīvā jauda un atbilst feff * Peff, kas aprēķināts saskaņā ar 2021. gada norādījumiem par inovatīvu energoefektivitātes tehnoloģiju apstrādi, lai aprēķinātu un pārbaudītu sasniegto projektētās energoefektivitātes indeksu (EEDI) un kuģu esošās energoefektivitātes indeksu (EEXI) (MEPC.1/Circ.896), |
| --- | --- |

—

PWind ir vēja palīgpiedziņas sistēmu pieejamā efektīvā jauda un atbilst feff * Peff, kas aprēķināts saskaņā ar 2021. gada norādījumiem par inovatīvu energoefektivitātes tehnoloģiju apstrādi, lai aprēķinātu un pārbaudītu sasniegto projektētās energoefektivitātes indeksu (EEDI) un kuģu esošās energoefektivitātes indeksu (EEXI) (MEPC.1/Circ.896),

| — | PProp ir kuģa galvenā dzinēja jauda un atbilst PME, kā noteikts 2018. gada pamatnostādnēs par jaunu kuģu EEDI aprēķināšanas metodi (SJO Rezolūcija MEPC.364(79)) un 2021. gada pamatnostādnēs par EEXI aprēķināšanas metodi (SJO Rezolūcija MEPC.333(76)). Ja ir uzstādīts(-i) vārpstas motors(-i), PProp = PME + PPTI(i),shaft. |
| --- | --- |

—

PProp ir kuģa galvenā dzinēja jauda un atbilst PME, kā noteikts 2018. gada pamatnostādnēs par jaunu kuģu EEDI aprēķināšanas metodi (SJO Rezolūcija MEPC.364(79)) un 2021. gada pamatnostādnēs par EEXI aprēķināšanas metodi (SJO Rezolūcija MEPC.333(76)). Ja ir uzstādīts(-i) vārpstas motors(-i), PProp = PME + PPTI(i),shaft.

Pēc tam aprēķina kuģa SEG emisiju intensitātes indeksu, 1. vienādojuma rezultātu reizinot ar atalgošanas koeficientu.

---

II PIELIKUMS

Emisijas faktoru standartvērtības

Lai noteiktu šīs regulas I pielikumā minēto SEG emisiju intensitātes indeksu, izmanto turpmāk sniegtajā tabulā ietvertās emisijas faktoru standartvērtības, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi, piemērojot šīs regulas 10. panta 4. un 5. punktu, novirzās no minētajām emisijas faktoru standartvērtībām.

Turpmāk tabulā:

| — | “TBM” nozīmē “jāizmēra”, |
| --- | --- |

—

“TBM” nozīmē “jāizmēra”,

| — | “N/A” nozīmē “nav pieejams”, |
| --- | --- |

—

“N/A” nozīmē “nav pieejams”,

| — | domuzīme nozīmē “nepiemēro”, |
| --- | --- |

—

domuzīme nozīmē “nepiemēro”,

| — | E nosaka saskaņā ar metodiku, kas paredzēta Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

—

E nosaka saskaņā ar metodiku, kas paredzēta Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā.

Ja ailē norādīts vai nu TBM, vai N/A, izmanto tajā pašā slejā minēto degvielas klases augstāko standartvērtību, izņemot gadījumus, kad vērtība ir pierādīta saskaņā ar 10. pantu.

Ja attiecībā uz konkrētu degvielas klasi visās tās pašas slejas ailēs ir norādīts vai nu TBM, vai N/A, izmanto visnevēlamākā fosilās degvielas ražošanas paņēmiena standartvērtību, izņemot gadījumus, kad vērtība ir pierādīta saskaņā ar 10. pantu. Šis noteikums neattiecas uz 9 sleju, kur TBM vai N/A attiecas uz degvielas patērētājblokiem nepieejamām vērtībām. Gadījumā, ja nav standartvērtības, saskaņā ar 10. panta 5. punktu būtu jāizmanto sertificētā vērtība.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | WtT | TtW |
| Degvielas klase | Ražošanas paņēmiens / nosaukums | LCV | CO2eq WtT | Degvielas patērētājbloka klase | | | | Cslip

  (% no dzinēja patērētās degvielas masas) |
| Fosilās degvielas | Smagā degvieleļļa (HFO)
  ISO 8217, RME līdz RMK kategorija | 0,0405 | 13,5 | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,114 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Vieglā degvieleļļa (LFO)
  ISO 8217, RMA līdz RMD kategorija | 0,041 | 13,2 | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,151 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Kuģu dīzeļdegviela (MDO)
  Kuģu gāzeļļa (MGO)
  ISO 8217, DMX līdz DMB kategorija | 0,0427 | 14,4 | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Fosilās degvielas | Sašķidrināta dabasgāze (LNG) | 0,0491 | 18.5 | OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 1,7 |
| LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 0,2 |
| Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI) | 2,6 |
| Sašķidrinātā naftas gāze (LPG) | 0,046 | 7,8 | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,030 – butāns
  3,000 – propāns | TBM | TBM | N/A |
| H2 (ūdeņradis)
  (dabasgāze) | 0,12 | 132 | Degvielas elementi | 0 | 0 | - | - |
| Iekšdedzes dzinēji | 0 | 0 | TBM |
| NH3 (amonjaks)
  (dabasgāze) | 0,0186 | 121 | Degvielas elementi | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Iekšdedzes dzinēji | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Metanols
  (dabasgāze) | 0,0199 | 31,3 | Visi iekšdedzes dzinēji | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Biodegvielas | Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie etanola ražošanas paņēmieni | Vērtība, kas noteikta Direktīvas (ES) 2018/2001 III pielikumā | | Visi iekšdedzes dzinēji | 1,913 | TBM | TBM | - |
| Biodīzeļdegviela
  Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni | Visi iekšdedzes dzinēji | 2,834 | TBM | TBM | - |
| Hidrogenēta augu eļļa (HVO)
  Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Sašķidrināts biometāns kā transporta degviela
  (Bio-LNG)
  Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni | OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 1,7 |
| LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas) | 0,2 |
| Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI) | 2,6 |
| Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie biometanola ražošanas paņēmieni | Visi iekšdedzes dzinēji | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Citi Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Biodegvielas | Bioūdeņradis
  Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni | Vērtība, kas noteikta Direktīvas (ES) 2018/2001 III pielikumā | N/A | Degvielas elementi | 0 | 0 | 0 | - |
| Iekšdedzes dzinēji | 0 | 0 | TBM |
| Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas (RFNBO)
  -
  E-degvielas | E-dīzeļdegviela | 0,0427 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | Visi iekšdedzes dzinēji | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| E-metanols | 0,0199 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | Visi iekšdedzes dzinēji | 1,375 | TBM | TBM | - |
| e-LNG | 0,0491 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits) | 1,7 |
| LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas) | 0,2 |
| Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI) | 2,6 |
| E-ūdeņradis | 0,12 | Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001 | Degvielas elementi | 0 | 0 | 0 | - |
| Iekšdedzes dzinēji | 0 | 0 | TBM |
| E-amonjaks | 0,0186 | N/A | Degvielas elementi | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Iekšdedzes dzinēji | 0 | N/A | TBM | N/A |
| e-LPG | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | N/A |
| e-DME | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | - |
| Citas | Elektroenerģija | - | ES ENERGORESURSU STRUKTŪRA | Krasta energoapgāde (OPS) | - | - | - | - |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

WtT

TtW

Degvielas klase

Ražošanas paņēmiens / nosaukums

LCV

Formula

CO2eq WtT

Formula

Degvielas patērētājbloka klase

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Cslip

(% no dzinēja patērētās degvielas masas)

Fosilās degvielas

Smagā degvieleļļa (HFO)

ISO 8217, RME līdz RMK kategorija

0,0405

13,5

Visi iekšdedzes dzinēji

3,114

0,00005

0,00018

-

Vieglā degvieleļļa (LFO)

ISO 8217, RMA līdz RMD kategorija

0,041

13,2

Visi iekšdedzes dzinēji

3,151

0,00005

0,00018

-

Kuģu dīzeļdegviela (MDO)

Kuģu gāzeļļa (MGO)

ISO 8217, DMX līdz DMB kategorija

0,0427

14,4

Visi iekšdedzes dzinēji

3,206

0,00005

0,00018

-

Fosilās degvielas

Sašķidrināta dabasgāze (LNG)

0,0491

18.5

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits)

2,750

0

0,00011

3,1

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

1,7

LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

0,2

Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI)

2,6

Sašķidrinātā naftas gāze (LPG)

0,046

7,8

Visi iekšdedzes dzinēji

3,030 – butāns

3,000 – propāns

TBM

TBM

N/A

H2 (ūdeņradis)

(dabasgāze)

0,12

132

Degvielas elementi

0

0

-

-

Iekšdedzes dzinēji

0

0

TBM

NH3 (amonjaks)

(dabasgāze)

0,0186

121

Degvielas elementi

0

N/A

TBM

N/A

Iekšdedzes dzinēji

0

N/A

TBM

N/A

Metanols

(dabasgāze)

0,0199

31,3

Visi iekšdedzes dzinēji

1,375

TBM

TBM

-

Biodegvielas

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie etanola ražošanas paņēmieni

Vērtība, kas noteikta Direktīvas (ES) 2018/2001 III pielikumā

Formula

Visi iekšdedzes dzinēji

1,913

TBM

TBM

-

Biodīzeļdegviela

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni

Visi iekšdedzes dzinēji

2,834

TBM

TBM

-

Hidrogenēta augu eļļa (HVO)

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni

Visi iekšdedzes dzinēji

3,115

0,00005

0,00018

-

Sašķidrināts biometāns kā transporta degviela

(Bio-LNG)

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits)

2,750

0

0,00011

3,1

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

1,7

LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas)

0,2

Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI)

2,6

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie biometanola ražošanas paņēmieni

Visi iekšdedzes dzinēji

1,375

TBM

TBM

-

Citi Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni

Visi iekšdedzes dzinēji

3,115

0,00005

0,00018

-

Biodegvielas

Bioūdeņradis

Direktīvā (ES) 2018/2001 ietvertie ražošanas paņēmieni

Vērtība, kas noteikta Direktīvas (ES) 2018/2001 III pielikumā

N/A

Degvielas elementi

0

0

0

-

Iekšdedzes dzinēji

0

0

TBM

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas (RFNBO)

-

E-degvielas

E-dīzeļdegviela

0,0427

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

Visi iekšdedzes dzinēji

3,206

0,00005

0,00018

-

E-metanols

0,0199

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

Visi iekšdedzes dzinēji

1,375

TBM

TBM

-

e-LNG

0,0491

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, vidējs apgriezienu skaits)

2,750

0

0,00011

3,1

OTTO tipa LNG dzinējs (duālās degvielas, neliels apgriezienu skaits)

1,7

LNG dīzeļdzinējs (duālās degvielas)

0,2

Liesdedzes dzirksteļaizdedzes dzinējs (LBSI)

2,6

E-ūdeņradis

0,12

Atsauce uz Direktīvu (ES) 2018/2001

Degvielas elementi

0

0

0

-

Iekšdedzes dzinēji

0

0

TBM

E-amonjaks

0,0186

N/A

Degvielas elementi

0

N/A

TBM

N/A

Iekšdedzes dzinēji

0

N/A

TBM

N/A

e-LPG

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

e-DME

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

-

Citas

Elektroenerģija

-

ES ENERGORESURSU STRUKTŪRA

Krasta energoapgāde (OPS)

-

-

-

-

1. slejā norādīta degvielas klase, proti, fosilās degvielas, šķidrās biodegvielas, gāzveida biodegvielas, e-degvielas.

2. slejā norādīts attiecīgās klases attiecīgo degvielu nosaukums vai ražošanas paņēmieni.

3. slejā norādīta degvielu zemākā siltumspēja, izteikta [MJ/g]. Attiecībā uz šķidrajām biodegvielām izmanto Direktīvas (ES) 2018/2001 III pielikumā izklāstītās “Enerģijas saturs pēc masas (zemākā siltumspēja, MJ/kg)” vērtības, kuras pārrēķina [MJ/g].

4. slejā norādīti SEG emisijas faktori WtT, izteikti [gCO2eq/MJ]:

| a) | Šķidrajām biodegvielām standartvērtības aprēķina, izmantojot E vērtības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, minētās direktīvas V pielikuma C daļā paredzēto metodiku attiecībā uz visām šķidrajām biodegvielām, izņemot sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un minētās direktīvas VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku attiecībā uz sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un pamatojoties uz standartvērtībām, kas saistītas ar konkrēto biodegvielu, kuru izmanto kā transporta degvielu, un tās ražošanas paņēmienu, kā noteikts minētās direktīvas V pielikuma D un E daļā attiecībā uz visām šķidrajām biodegvielām, izņemot sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un minētās direktīvas VI pielikuma D daļā attiecībā uz sašķidrināto biometānu (bio-LNG). Tomēr E vērtības ir jākoriģē, atņemot 6. slejā (cf_CO2) un 3. slejā (LCV) ietverto vērtību proporciju. Tas ir prasīts saskaņā ar šo regulu, kurā nošķir WtT un TtW aprēķinus, lai izvairītos no emisiju divkāršas uzskaites; |
| --- | --- |

a)

Šķidrajām biodegvielām standartvērtības aprēķina, izmantojot E vērtības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, minētās direktīvas V pielikuma C daļā paredzēto metodiku attiecībā uz visām šķidrajām biodegvielām, izņemot sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un minētās direktīvas VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku attiecībā uz sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un pamatojoties uz standartvērtībām, kas saistītas ar konkrēto biodegvielu, kuru izmanto kā transporta degvielu, un tās ražošanas paņēmienu, kā noteikts minētās direktīvas V pielikuma D un E daļā attiecībā uz visām šķidrajām biodegvielām, izņemot sašķidrināto biometānu (bio-LNG), un minētās direktīvas VI pielikuma D daļā attiecībā uz sašķidrināto biometānu (bio-LNG). Tomēr E vērtības ir jākoriģē, atņemot 6. slejā (cf_CO2) un 3. slejā (LCV) ietverto vērtību proporciju. Tas ir prasīts saskaņā ar šo regulu, kurā nošķir WtT un TtW aprēķinus, lai izvairītos no emisiju divkāršas uzskaites;

| b) | Attiecībā uz RFNBO un citām degvielām, kas nav minētas a) apakšpunktā un kas jāņem vērā šīs regulas 4. panta 1. punktā minētajā nolūkā, standartvērtības jāaprēķina, vai nu izmantojot Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktā minētā deleģētā akta metodiku, vai arī – attiecīgā gadījumā – izmantojot līdzīgu metodiku, ja tā noteikta saskaņā ar Savienības tiesību aktu par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, ievērojot šīs regulas 10. panta 1. un 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz RFNBO un citām degvielām, kas nav minētas a) apakšpunktā un kas jāņem vērā šīs regulas 4. panta 1. punktā minētajā nolūkā, standartvērtības jāaprēķina, vai nu izmantojot Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktā minētā deleģētā akta metodiku, vai arī – attiecīgā gadījumā – izmantojot līdzīgu metodiku, ja tā noteikta saskaņā ar Savienības tiesību aktu par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu, ievērojot šīs regulas 10. panta 1. un 2. punktu.

5. slejā norādīti degvielas patērētājbloku galvenie veidi/klases, piemēram, divtaktu un četrtaktu iekšdedzes dzinēji (ICE), dīzeļdzinēji vai OTTO tipa dzinēji, liesdedzes dzirksteļaizdedzes (LBSI) dzinēji, degvielas elementi utt.

6. slejā norādīts CO2 emisijas faktors Cf, izteikts [gCO2/gfuel]. Izmanto emisijas faktoru vērtības, kas norādītas Regulā (ES) 2015/757. Attiecībā uz visām tām degvielām, kas nav ietvertas Regulā (ES) 2015/757, standartvērtības ir norādītas tabulā.

7. slejā norādīts metāna emisijas faktors Cf, izteikts [gCH4/gfuel]. LNG degvielām metāna Cf ir nulle.

8. slejā norādīts dislāpekļa oksīda emisijas faktors Cf, izteikts [gN2O/gfuel].

9. slejā norādīta degvielas daļa, kas zaudēta kā fugitīvās un caurslīdējušās emisijas (C

  slip
  ), izteikta procentos no konkrēta degvielas patērētājbloka patērētās degvielas masas. Tādām degvielām kā LNG, kurām ir fugitīvās un caurslīdējušās emisijas, fugitīvo un caurslīdējušo emisiju daudzumu, kas norādīts tabulā, izsaka procentos no patērētās degvielas masas (9. sleja). C

  slip
  vērtības tabulā aprēķina 50 % apmērā no pilnas dzinēja slodzes.

---

III PIELIKUMS

Vispārīgas prasības attiecībā uz bezemisiju tehnoloģijām

Turpmāk sniegtajā neizsmeļošajā tabulā ir norādīti tehnoloģiju veidi, kā arī vispārīgas prasības attiecībā uz to ekspluatāciju, lai tās varētu uzskatīt par bezemisiju tehnoloģijām 3. panta 7. punkta nozīmē.

| Tehnoloģiju veidi | Vispārīgas prasības attiecībā uz to ekspluatāciju |
| --- | --- |
| Degvielas elementi | Elektroenerģija, ko piegādā degvielas elementi uz kuģa ar degvielu vai sistēmu, kas nodrošina, ka tad, ja to izmanto enerģijas nodrošināšanai, tā neizraisa 3. panta 7. punktā minēto emisiju izplūdi atmosfērā |
| Elektroenerģijas uzkrāšana uz kuģa | Elektroenerģija, ko piegādā elektroenerģijas uzkrāšanas sistēmas uz kuģa, kuras iepriekš uzlādētas, izmantojot:






  — | elektroenerģijas ražošanu uz kuģa jūrā |

Tehnoloģiju veidi

Vispārīgas prasības attiecībā uz to ekspluatāciju

Degvielas elementi

Elektroenerģija, ko piegādā degvielas elementi uz kuģa ar degvielu vai sistēmu, kas nodrošina, ka tad, ja to izmanto enerģijas nodrošināšanai, tā neizraisa 3. panta 7. punktā minēto emisiju izplūdi atmosfērā

Elektroenerģijas uzkrāšana uz kuģa

Elektroenerģija, ko piegādā elektroenerģijas uzkrāšanas sistēmas uz kuģa, kuras iepriekš uzlādētas, izmantojot:

—

elektroenerģijas ražošanu uz kuģa jūrā

| — | bateriju uzlādi krastā |
| --- | --- |

—

bateriju uzlādi krastā

| — | baterijas nomaiņu |
| --- | --- |

—

baterijas nomaiņu

Elektroenerģijas ražošana uz kuģa no vēja un saules enerģijas

Elektroenerģija, ko piegādā no atjaunīgiem energoresursiem uz kuģa, vai nu piegādājot tieši kuģa tīklam, vai uzlādējot elektroenerģijas pagaidu uzkrāšanas sistēmas uz kuģa

Elektroenerģija, ko piegādā šajā tabulā nenorādītas tehnoloģijas uz kuģa, kuras 3. panta 7. punkta nozīmē sasniedz nulles emisijas, var pievienot šai tabulai, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 6. panta 6. punktu.

Iepriekš un 6. panta 6. punktā norādīto vispārīgo prasību izpilde attiecībā uz citām tehnoloģijām, kā arī 6. panta 7. punktā minētajos īstenošanas aktos noteikto sīki izstrādāto pieņemšanas kritēriju izpilde ir jāpierāda ar attiecīgiem dokumentiem.

---

IV PIELIKUMS

Formulas atbilstības bilances un 23. panta 2. punktā noteikto FuelEU soda naudu aprēķināšanai

A.   Formulas kuģa atbilstības bilances aprēķināšanai

| a) | Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci SEG emisiju intensitātei, kā minēts 4. panta 2. punktā, izmanto šādu formulu:






  Atbilstības bilance [gCO2eq] = | (GHGIEtarget - GHGIEactual) x [



  ] |
| --- | --- | --- |

a)

Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci SEG emisiju intensitātei, kā minēts 4. panta 2. punktā, izmanto šādu formulu:

Atbilstības bilance [gCO2eq] =

Formula

kur:

| gCO2eq | grami CO2 ekvivalenta |
| --- | --- |
| GHGIEtarget | uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes robežvērtība saskaņā ar 4. panta 2. punktu |
| GHGIEactual | uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā SEG emisiju intensitāte, kas aprēķināta attiecīgajam ziņošanas laikposmam |

gCO2eq

grami CO2 ekvivalenta

GHGIEtarget

uz kuģa patērētās enerģijas SEG emisiju intensitātes robežvērtība saskaņā ar 4. panta 2. punktu

GHGIEactual

uz kuģa patērētās enerģijas gada vidējā SEG emisiju intensitāte, kas aprēķināta attiecīgajam ziņošanas laikposmam

Jebkuram kuģim, kam ir ledus klase IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, uzņēmums līdz 2034. gada 31. decembrim var prasīt izslēgt ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto papildu enerģijas patēriņu.

Jebkuram kuģim, kam ir ledus klase IA vai IA Super vai līdzvērtīga ledus klase, uzņēmums var prasīt izslēgt ar kuģa tehniskajiem parametriem saistīto papildu enerģijas patēriņu.

Abos gadījumos, kad papildu enerģijas patēriņš ir izslēgts, minētās atbilstības bilances aprēķinā Mi vērtības aizstāj ar koriģēto degvielas masu MiA, kas noteikta V pielikumā, un GHGIEactual vērtību, kas izmantojama atbilstības bilances aprēķināšanai, pārrēķina ar atbilstošajām MiA vērtībām.

| b) | Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju saskaņā ar 5. panta 3. punktu, izmanto šādu formulu:






  CBRFNBO[MJ] = | |
| --- | --- | --- |

b)

Lai aprēķinātu kuģa atbilstības bilanci attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju saskaņā ar 5. panta 3. punktu, izmanto šādu formulu:

CBRFNBO[MJ] =

Formula

kur:

| CBRFNBO | 5. panta 3. punktā minētā RFNBO apakšmērķrādītāja atbilstības bilance MJ |
| --- | --- |
| | No RFNBO izmantotās enerģijas un/vai no tādām degvielām izmantotās enerģijas gada summa, kuras nodrošina līdzvērtīgu SEG emisiju aiztaupījumu, kas minēts 5. pantā |

CBRFNBO

5. panta 3. punktā minētā RFNBO apakšmērķrādītāja atbilstības bilance MJ

Formula

No RFNBO izmantotās enerģijas un/vai no tādām degvielām izmantotās enerģijas gada summa, kuras nodrošina līdzvērtīgu SEG emisiju aiztaupījumu, kas minēts 5. pantā

B.   Formula 23. panta 2. punktā noteikto FuelEU soda naudu aprēķināšanai

Šīs regulas 23. panta 2. punktā noteikto FuelEU soda naudu apmēru aprēķina šādi:

| a) | FuelEU soda naudu attiecībā uz kuģa SEG emisiju intensitātes atbilstības bilanci saskaņā ar 4. panta 2. punktu







  FuelEU soda nauda = | |
| --- | --- | --- |

a)

FuelEU soda naudu attiecībā uz kuģa SEG emisiju intensitātes atbilstības bilanci saskaņā ar 4. panta 2. punktu

FuelEU soda nauda =

Formula

| 1. | FuelEU soda nauda | 2. | izteikta EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. | | 4. | ir atbilstības bilances absolūtā vērtība |
| 5. | 41 000 | 6. | ir 1 tonna VLSFO, kas ir ekvivalenta 41 000  MJ |
| 7. | 2 400 | 8. | ir summa EUR, kas jāmaksā par vienu VLSFO ekvivalento tonnu |

1.

FuelEU soda nauda

2.

izteikta EUR

3.

Formula

4.

ir atbilstības bilances absolūtā vērtība

5.

41 000

6.

ir 1 tonna VLSFO, kas ir ekvivalenta 41 000  MJ

7.

2 400

8.

ir summa EUR, kas jāmaksā par vienu VLSFO ekvivalento tonnu

| b) | FuelEU soda nauda attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju saskaņā ar 5. panta 3. punktu
  Ja

  , šīs regulas 23. panta 2. punktā minētās FuelEU soda naudas apmēru aprēķina šādi:







  FuelEU soda nauda (RFNBO) = | |
| --- | --- | --- |

b)

FuelEU soda nauda attiecībā uz RFNBO apakšmērķrādītāju saskaņā ar 5. panta 3. punktu

Ja
  Formula
  , šīs regulas 23. panta 2. punktā minētās FuelEU soda naudas apmēru aprēķina šādi:

FuelEU soda nauda (RFNBO) =

Formula

| 9. | FuelEU soda nauda | 10. | izteikta EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. | CBRFNBO | 12. | ir atbilstības bilances vērtība attiecībā uz RFNBO |
| 13. | Pd | 14. | cenas atšķirība starp RFNBO un fosilo degvielu, kas savietojama ar iekārtu, kura uzstādīta uz kuģa |
| 15. | 41 000 | 16. | ir 1 tonna VLSFO, kas ir ekvivalenta 41 000  MJ |

9.

FuelEU soda nauda

10.

izteikta EUR

11.

CBRFNBO

12.

ir atbilstības bilances vērtība attiecībā uz RFNBO

13.

Pd

14.

cenas atšķirība starp RFNBO un fosilo degvielu, kas savietojama ar iekārtu, kura uzstādīta uz kuģa

15.

41 000

16.

ir 1 tonna VLSFO, kas ir ekvivalenta 41 000  MJ

---

V PIELIKUMS

Koriģētās degvielas masas aprēķināšana ledus navigācijai

Šajā pielikumā ir aprakstīts, kā aprēķināt:

| — | ar ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa tehniskajiem parametriem saistīto papildu enerģijas patēriņu, |
| --- | --- |

—

ar ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa tehniskajiem parametriem saistīto papildu enerģijas patēriņu,

| — | ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto papildu enerģiju, |
| --- | --- |

—

ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto papildu enerģiju,

| — | koriģēto masu [Mi A] pēc papildu enerģijas atskaitīšanas, kura iedalīta katrai degvielai i. |
| --- | --- |

—

koriģēto masu [Mi A] pēc papildu enerģijas atskaitīšanas, kura iedalīta katrai degvielai i.

Ar ledus klasi saistītā papildu enerģija

Ar ledus klases IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa tehniskajiem parametriem saistīto papildu enerģijas patēriņu aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| ar Evoyages, total | apzīmē kopējo patērēto enerģiju visos reisos un; |
| --- | --- |
| ar Eadditional due to ice conditions | apzīmē papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ. |

ar Evoyages, total

apzīmē kopējo patērēto enerģiju visos reisos un;

ar Eadditional due to ice conditions

apzīmē papildu enerģijas patēriņu kuģošanas ledus apstākļos dēļ.

Kopējo enerģiju, kas patērēta visos reisos, aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| ar Mi, voyages, total | apzīmē tās degvielas i masu, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, un; |
| --- | --- |
| ar LCVi | degvielas i zemāko siltumspēju. |

ar Mi, voyages, total

apzīmē tās degvielas i masu, kas patērēta visos šīs regulas darbības jomā esošajos reisos, un;

ar LCVi

degvielas i zemāko siltumspēju.

Ar kuģošanu ledus apstākļos saistītā papildu enerģija

Ledus klases IC, IB, IA vai IA Super vai līdzvērtīgas ledus klases kuģa ar kuģošanu ledus apstākļos saistīto papildu enerģijas patēriņu aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| ar Evoyages,open water | apzīmē enerģiju, kas patērēta reisos atklātajos ūdeņos, un; |
| --- | --- |
| ar Evoyages,ice conditions, adjusted | apzīmē koriģēto ledus apstākļos patērēto enerģiju. |
| Eadditional due to ice conditions | nevar būt augstāka par |

ar Evoyages,open water

apzīmē enerģiju, kas patērēta reisos atklātajos ūdeņos, un;

ar Evoyages,ice conditions, adjusted

apzīmē koriģēto ledus apstākļos patērēto enerģiju.

Eadditional due to ice conditions

nevar būt augstāka par
  Formula

Enerģiju, kas patērēta reisos, kuri ietver kuģošanu tikai atklātajos ūdeņos, aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| ar Evoyages,ice conditions | apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērēto enerģiju, ko aprēķina šādi: |
| --- | --- |
| | |

ar Evoyages,ice conditions

apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērēto enerģiju, ko aprēķina šādi:

Formula

kur:

| ar Mi,voyages,ice conditions | apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērētās degvielas i masu šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

ar Mi,voyages,ice conditions

apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērētās degvielas i masu šīs regulas darbības jomā.

Koriģēto ledus apstākļos patērēto enerģiju aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

kur:

| ar Dice conditions | apzīmē šīs regulas darbības jomā esošo kopējo attālumu, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos. |
| --- | --- |
| | ir enerģijas patēriņš uz attālumu, kas noiets, kuģojot atklātajos ūdeņos, un to aprēķina šādi: |
| | |

ar Dice conditions

apzīmē šīs regulas darbības jomā esošo kopējo attālumu, kas noiets, kuģojot ledus apstākļos.

Formula

ir enerģijas patēriņš uz attālumu, kas noiets, kuģojot atklātajos ūdeņos, un to aprēķina šādi:

Formula

kur:

| ar Evoyages,ice conditions | apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērēto enerģiju un; |
| --- | --- |
| ar Dtotal | šīs regulas darbības jomā esošo kopējo gadā noieto attālumu. |

ar Evoyages,ice conditions

apzīmē kuģošanai ledus apstākļos patērēto enerģiju un;

ar Dtotal

šīs regulas darbības jomā esošo kopējo gadā noieto attālumu.

Kopējā ar ledus klasi un kuģošanu ledus apstākļos saistītā papildu ledus enerģija

| | |
| --- | --- |

Formula

Koriģētā masa [Mi,A]

Uzņēmums iedala kopējo papildu ledus enerģiju E i additional ice dažādajiem degvielas i veidiem, ko izmanto gada laikā, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| | Σ E i additional ice = E additional ice |
| --- | --- |

Σ E i additional ice = E additional ice

Katrai degvielai i,

| | |
| --- | --- |

Formula

Degvielas koriģēto masu [Mi,A] aprēķina šādi:

| | |
| --- | --- |

Formula

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/101

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1806

(2023. gada 20. septembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/73, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam piemēro galīgos antidempinga maksājumus, kas noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/73 (2). |
| --- | --- |

(1)

Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam piemēro galīgos antidempinga maksājumus, kas noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/73 (2).

| (2) | Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. (Taric (3) papildu kods C419), uzņēmums, kam piemēro 24,2 % antidempinga maksājuma likmi “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājuma likmi (Īstenošanas regula (ES) 2019/72))”, 2022. gada 21. novembrī informēja Komisiju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. (Taric (3) papildu kods C419), uzņēmums, kam piemēro 24,2 % antidempinga maksājuma likmi “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās antidempinga izmeklēšanā (izņemot uzņēmumus, kam piemēro līdztekus notiekošajā izmeklēšanā visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto kompensācijas maksājuma likmi (Īstenošanas regula (ES) 2019/72))”, 2022. gada 21. novembrī informēja Komisiju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Uzņēmums pieprasīja, lai Komisija apstiprinātu, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz antidempinga maksājuma likmi, kas tam piemērota ar iepriekšējo nosaukumu. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums pieprasīja, lai Komisija apstiprinātu, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz antidempinga maksājuma likmi, kas tam piemērota ar iepriekšējo nosaukumu.

| (4) | Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, uz kurām neattiecās Komisijas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, uz kurām neattiecās Komisijas izmeklēšana.

| (5) | Tāpēc šī nosaukuma maiņa neietekmē Īstenošanas regulas (ES) 2019/73 konstatējumus, un jo īpaši tam piemērojamo antidempinga maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc šī nosaukuma maiņa neietekmē Īstenošanas regulas (ES) 2019/73 konstatējumus, un jo īpaši tam piemērojamo antidempinga maksājuma likmi.

| (6) | Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā dienā, kad uzņēmums mainījis nosaukumu, proti, 2022. gada 22. septembrī. Komisija pieprasīja pieprasījuma iesniedzēju apstiprināt, vai šis datums ir pareizs. |
| --- | --- |

(6)

Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā dienā, kad uzņēmums mainījis nosaukumu, proti, 2022. gada 22. septembrī. Komisija pieprasīja pieprasījuma iesniedzēju apstiprināt, vai šis datums ir pareizs.

| (7) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2019/73, lai ņemtu vērā tā uzņēmuma nosaukuma maiņu, uz kuru iepriekš tika attiecināts Taric papildu kods C419. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2019/73, lai ņemtu vērā tā uzņēmuma nosaukuma maiņu, uz kuru iepriekš tika attiecināts Taric papildu kods C419.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) 2019/73 I pielikumu groza šādi:

| “Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419” |
| --- | --- | --- |

“Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419”

aizstāj ar tekstu:

| “Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419”. |
| --- | --- | --- |

“Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419”.

2.   Taric papildu kodu C419, kas iepriekš piešķirts Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., no 2022. gada 22. septembra piemēro Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. Saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā tiek atmaksāti visi galīgie maksājumi, kuri samaksāti par uzņēmuma Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. ražoto ražojumu importu, pārsniedzot Īstenošanas regulas (ES) 2019/73 1. panta 2. punktā attiecībā uz uzņēmumam Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. noteikto antidempinga maksājumu, vai tie tiek atlaisti.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 20. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/73 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 108. lpp.).

2

(3)  Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs.

3

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/103

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1807

(2023. gada 21. septembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/72, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 24. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus, kas noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/72 (2). |
| --- | --- |

(1)

Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam piemēro galīgos kompensācijas maksājumus, kas noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/72 (2).

| (2) | Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. (Taric (3) papildu kods C419), uzņēmums, kam piemēro kompensācijas maksājuma likmi 9,2 % apmērā, 2022. gada 21. novembrī informēja Komisiju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. (Taric (3) papildu kods C419), uzņēmums, kam piemēro kompensācijas maksājuma likmi 9,2 % apmērā, 2022. gada 21. novembrī informēja Komisiju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Uzņēmums pieprasīja, lai Komisija apstiprinātu, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz maksājuma likmi “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir uzskaitīti I pielikumā”, kas tam tika piemērota ar iepriekšējo nosaukumu. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums pieprasīja, lai Komisija apstiprinātu, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības uz maksājuma likmi “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir uzskaitīti I pielikumā”, kas tam tika piemērota ar iepriekšējo nosaukumu.

| (4) | Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, kuras Komisija neizmeklēja. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pārbaudīja sniegto informāciju un secināja, ka nosaukuma maiņa ir pienācīgi reģistrēta attiecīgajās iestādēs un nav radījusi jaunu saistību ar citām uzņēmumu grupām, kuras Komisija neizmeklēja.

| (5) | Tāpēc šī nosaukuma maiņa neietekmē Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 konstatējumus un īpaši uzņēmumam piemērojamo kompensācijas maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc šī nosaukuma maiņa neietekmē Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 konstatējumus un īpaši uzņēmumam piemērojamo kompensācijas maksājuma likmi.

| (6) | Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā dienā, kad uzņēmums mainījis nosaukumu, proti, 2022. gada 22. septembrī. Komisija pieprasīja pieprasījuma iesniedzēju apstiprināt, vai šis datums ir pareizs. |
| --- | --- |

(6)

Nosaukuma maiņai būtu jāstājas spēkā dienā, kad uzņēmums mainījis nosaukumu, proti, 2022. gada 22. septembrī. Komisija pieprasīja pieprasījuma iesniedzēju apstiprināt, vai šis datums ir pareizs.

| (7) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2019/72, lai ņemtu vērā tā uzņēmuma nosaukuma maiņu, uz kuru iepriekš tika attiecināts Taric papildu kods C419. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulu (ES) 2019/72, lai ņemtu vērā tā uzņēmuma nosaukuma maiņu, uz kuru iepriekš tika attiecināts Taric papildu kods C419.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 25. pantu šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (4), |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 25. pantu šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 I pielikumu groza šādi:

| tekstu “Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.” | Zhejiang | C419 |
| --- | --- | --- |

tekstu “Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.”

Zhejiang

C419

aizstāj ar tekstu:

| “Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.”; | Zhejiang | C419 |
| --- | --- | --- |

“Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.”;

Zhejiang

C419

2.   Taric papildu kodu C419, kas iepriekš piešķirts Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., no 2022. gada 22. septembra piemēro Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. Saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā tiek atmaksāti visi galīgie maksājumi, kuri samaksāti par uzņēmuma Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. ražoto ražojumu importu, pārsniedzot Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 1. panta 2. punktā attiecībā uz uzņēmumam Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. noteikto kompensācijas maksājumu, vai tie tiek atlaisti.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.).

2

(3)  Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

4

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1808

(2023. gada 21. septembris),

ar ko nosaka veidni informācijas sniegšanai par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2371

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2371 (2022. gada 23. novembris) par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (1), un jo īpaši tā 7. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2022/2371 ir paredzēti mehānismi un struktūras, lai koordinētu sagatavotību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un reaģēšanu uz tiem, tostarp ziņošanu par prevenciju, gatavību un reaģēšanas plānošanu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2022/2371 ir paredzēti mehānismi un struktūras, lai koordinētu sagatavotību nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un reaģēšanu uz tiem, tostarp ziņošanu par prevenciju, gatavību un reaģēšanas plānošanu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 1. punkta pirmo daļu dalībvalstīm līdz 2023. gada 27. decembrim un pēc tam reizi trijos gados jāiesniedz Komisijai un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām atjaunināts ziņojums par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī un attiecīgā gadījumā – pārrobežu starpreģionālā līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 1. punkta pirmo daļu dalībvalstīm līdz 2023. gada 27. decembrim un pēc tam reizi trijos gados jāiesniedz Komisijai un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām atjaunināts ziņojums par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu un īstenošanu valsts līmenī un attiecīgā gadījumā – pārrobežu starpreģionālā līmenī.

| (3) | Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā ir noteikta informācija par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu, kas dalībvalstīm jāsniedz Komisijai un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 1. punkta otrajā un trešajā daļā ir noteikta informācija par prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu, kas dalībvalstīm jāsniedz Komisijai un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 2. punkta pirmo daļu Komisija saņemto informāciju reizi trijos gados dara pieejamu Veselības drošības komitejai (HSC) ziņojumā, kas sagatavots sadarbībā ar Eiropas slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un citām attiecīgām Savienības aģentūrām un struktūrām. Minētajā ziņojumā jāiekļauj valstu profili, ko izmanto, lai veiktu progresa pārraudzību un izstrādātu rīcības plānus, ar ko novērst valsts līmenī konstatētos trūkumus, attiecībā uz kuriem Komisija, ņemot vērā minētās regulas 8. pantā paredzētā novērtējuma rezultātus, var sniegt vispārīgus ieteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 2. punkta pirmo daļu Komisija saņemto informāciju reizi trijos gados dara pieejamu Veselības drošības komitejai (HSC) ziņojumā, kas sagatavots sadarbībā ar Eiropas slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un citām attiecīgām Savienības aģentūrām un struktūrām. Minētajā ziņojumā jāiekļauj valstu profili, ko izmanto, lai veiktu progresa pārraudzību un izstrādātu rīcības plānus, ar ko novērst valsts līmenī konstatētos trūkumus, attiecībā uz kuriem Komisija, ņemot vērā minētās regulas 8. pantā paredzētā novērtējuma rezultātus, var sniegt vispārīgus ieteikumus.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 2. punkta otro un trešo daļu, pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai ir jāuzsāk diskusija HSC par progresu un trūkumiem gatavības jomā. Pārskats par ziņojuma ieteikumiem jāpublicē Komisijas un ECDC tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 2. punkta otro un trešo daļu, pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai ir jāuzsāk diskusija HSC par progresu un trūkumiem gatavības jomā. Pārskats par ziņojuma ieteikumiem jāpublicē Komisijas un ECDC tīmekļa vietnēs.

| (6) | Anketas veidnei, kas dalībvalstīm jāizmanto, sniedzot regulas 7. panta 1. punktā minēto informāciju, būtu jānodrošina tās atbilstība šajā punktā noteiktajiem mērķiem un tās salīdzināmība, vienlaikus izvairoties no prasītās un iesniegtās informācijas dublēšanās. Veidne tika izstrādāta ciešā sadarbībā ar HSC gatavības darba grupu, kurā aktīvi piedalījās lielākā daļa dalībvalstu, attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti, ECDC un Pasaules Veselības organizācija (PVO). Veidne, ciktāl iespējams, tika pielāgota Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005. gads) dalībvalsts pašnovērtējuma ziņojumam (SPAR). |
| --- | --- |

(6)

Anketas veidnei, kas dalībvalstīm jāizmanto, sniedzot regulas 7. panta 1. punktā minēto informāciju, būtu jānodrošina tās atbilstība šajā punktā noteiktajiem mērķiem un tās salīdzināmība, vienlaikus izvairoties no prasītās un iesniegtās informācijas dublēšanās. Veidne tika izstrādāta ciešā sadarbībā ar HSC gatavības darba grupu, kurā aktīvi piedalījās lielākā daļa dalībvalstu, attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti, ECDC un Pasaules Veselības organizācija (PVO). Veidne, ciktāl iespējams, tika pielāgota Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005. gads) dalībvalsts pašnovērtējuma ziņojumam (SPAR).

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tiek pieņemta veidne, kas dalībvalstīm jāizmanto, sniedzot informāciju par to īstenoto prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu saistībā ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 7. panta 1. punktu, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 314, 6.12.2022., 26. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Saturs

| A. | Ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem (SVAN) (2005) saistītās spējas | 108 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | Politikas, juridiskie un normatīvie instrumenti 2005. gada Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (SVAN) īstenošanai | 108 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finansējums | 109 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Laboratorija | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Uzraudzība | 113 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Cilvēkresursi | 114 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Veselības ārkārtas situāciju pārvaldība | 115 |
| --- | --- | --- |

6.

| Reaģēšanas uz veselības ārkārtas situācijām pārvaldība | 115 |
| --- | --- |

| Ārkārtas loģistika un piegādes ķēdes pārvaldība | 118 |
| --- | --- |

| 7. | Veselības aprūpes pakalpojumu sniegšana | 121 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Riska paziņošana | 124 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ievešanas vietas (PoE) un robežu veselība | 125 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Zoonotiskas slimības un vidiskas izcelsmes apdraudējumi, tostarp klimata dēļ | 126 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Ķīmiskie notikumi | 127 |
| --- | --- | --- |

11.

| B. | Papildu spējas saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2371 | 129 |
| --- | --- | --- |

B.

| 12. | Rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) un veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HCAI) | 129 |
| --- | --- | --- |

12.

| AMR | 129 |
| --- | --- |

| Veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HAI) | 134 |
| --- | --- |

| 13. | Savienības līmeņa koordinācija un atbalsta funkcijas | 135 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas sekmē un paātrina gatavību ārkārtas situācijām | 137 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Atveseļošanas elementi | 139 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Veiktās darbības nolūkā novērst konstatētās prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānu īstenošanas nepilnības | 139 |
| --- | --- | --- |

16.

| C. | Cits variants | 141 |
| --- | --- | --- |

C.

A.   AR STARPTAUTISKAJIEM VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMIEM (SVAN) (2005) SAISTĪTĀS SPĒJAS

1.   Politikas, juridiskie un normatīvie instrumenti 2005. gada Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (SVAN) īstenošanai

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.1.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts juridiskajiem instrumentiem gatavības un reaģēšanas plānošanai | Rādītājs
  1.–5. |
| | Līmenis |
| Juridiskajos instrumentos nav iekļauta koordinācija valsts, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā | 1 |
| Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā | 2 |
| Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Turklāt juridiskajos instrumentos ir iekļauta arī koordinācija ar nozarēm, kas atbild par kritisko infrastruktūru sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā | 3 |
| Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Papildus tam juridiskajos instrumentos ir paredzēta koordinācija ar nozarēm, kas atbild par kritisko infrastruktūru sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Turklāt šo juridisko instrumentu operatīvā gatavība ir testēta pēdējo triju gadu laikā | 4 |
| Attiecībā uz 4. līmeni un papildus tam pastāv juridisko instrumentu izskatīšanas un pārskatīšanas (ja nepieciešams, pamatojoties uz testēšanā gūtajiem ieteikumiem) mehānisms | 5 |
| — | 5. līmeņa gadījumā: vai jūsu valsts ir pārskatījusi juridiskos instrumentus pēdējo triju gadu laikā? (jā/nē)






  — | Ja atbildējāt “jā”, augšupielādējiet attiecīgās saites (dalībvalstis atbild pēc izvēles) |

Jautājums

Rādītājs

A.1.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts juridiskajiem instrumentiem gatavības un reaģēšanas plānošanai

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Juridiskajos instrumentos nav iekļauta koordinācija valsts, reģionālajā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā

1

Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā

2

Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Turklāt juridiskajos instrumentos ir iekļauta arī koordinācija ar nozarēm, kas atbild par kritisko infrastruktūru sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā

3

Juridiskie instrumenti paredz koordināciju valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Papildus tam juridiskajos instrumentos ir paredzēta koordinācija ar nozarēm, kas atbild par kritisko infrastruktūru sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā. Turklāt šo juridisko instrumentu operatīvā gatavība ir testēta pēdējo triju gadu laikā

4

Attiecībā uz 4. līmeni un papildus tam pastāv juridisko instrumentu izskatīšanas un pārskatīšanas (ja nepieciešams, pamatojoties uz testēšanā gūtajiem ieteikumiem) mehānisms

5

—

5. līmeņa gadījumā: vai jūsu valsts ir pārskatījusi juridiskos instrumentus pēdējo triju gadu laikā? (jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, augšupielādējiet attiecīgās saites (dalībvalstis atbild pēc izvēles)

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.1.2

Vai sabiedrības veselības ārkārtas situācijā gadījumā jūsu valsts juridiskie instrumenti SVAN 2005 īstenošanai paredz skaidru lēmumu pieņemšanas procesu, kas var ietvert vienu vai vairākas iestādes? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

2.   Finansējums

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.2.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts plānu testēt ārkārtas finansējuma finanšu resursus, ar ko reaģēt uz veselības apdraudējumiem | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | Līmenis |
| Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu [centralizētā valsts līmenī] | Neattiecas |
| Tuvāko triju gadu laikā nav plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem | 1 |
| Tuvāko triju gadu laikā ir plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem, taču tas notiks ad hoc | 2 |
| Ir plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem, un tie ir jāveic regulāri | 3 |
| Finanšu līdzekļu testi attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem ir veikti, un ir jāturpina tos veikt regulāri | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam ir īstenoti testos gūtie ieteikumi un attiecīgie plāni ir izskatīti un pārskatīti | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.2.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts plānu testēt ārkārtas finansējuma finanšu resursus, ar ko reaģēt uz veselības apdraudējumiem

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu [centralizētā valsts līmenī]

Neattiecas

Tuvāko triju gadu laikā nav plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem

1

Tuvāko triju gadu laikā ir plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem, taču tas notiks ad hoc

2

Ir plānots veikt finanšu līdzekļu testus attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem, un tie ir jāveic regulāri

3

Finanšu līdzekļu testi attiecībā uz neparedzētiem gadījumiem domāto finansējumu reaģēšanai uz veselības apdraudējumiem ir veikti, un ir jāturpina tos veikt regulāri

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam ir īstenoti testos gūtie ieteikumi un attiecīgie plāni ir izskatīti un pārskatīti

5

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

Ja atbildējāt “jā”, informējiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai pastāv nepilnības vai problēmas.

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.2.2

Vai jūsu dalībvalsts Veselības ministrijai un Finanšu ministrijai ir īpašas procedūras rīcībpolitikas un darbību koordinācijai sabiedrības veselības ārkārtas situācijā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbilde ir “jā”, sniedziet skaidrojumu! (piemēram, regulāras sanāksmes, kopīga rīcības grupa vai darba grupa, pamatnostādnes un reglamentējoši pasākumi utt.) |
| --- | --- |

—

Ja atbilde ir “jā”, sniedziet skaidrojumu! (piemēram, regulāras sanāksmes, kopīga rīcības grupa vai darba grupa, pamatnostādnes un reglamentējoši pasākumi utt.)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

3.   Laboratorija

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.3.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā | Rādītājs
  1.–5. |
| | Līmenis |
| Nav plāna un organizācijas (1) laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā | 1 |
| Plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā tiek izstrādāts | 2 |
| Ir plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, bet pēdējo trīs gadu laikā plāns nav testēts | 3 |
| Pastāv plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, un pēdējo triju gadu laikā plāns ir testēts stresa testā | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam sistēma ir attiecīgi pārskatīta | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.3.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav plāna un organizācijas (1) laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā

1

Plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā tiek izstrādāts

2

Ir plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, bet pēdējo trīs gadu laikā plāns nav testēts

3

Pastāv plāns un organizācija laboratorijas testēšanas jaudas palielināšanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, un pēdējo triju gadu laikā plāns ir testēts stresa testā

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam sistēma ir attiecīgi pārskatīta

5

—

Papildu piezīmes:

A.3.2

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz jaunu nukleīnskābes amplifikācijas testu (NAAT) un pielāgotu saistīto laboratorijas sistēmu ieviešanu, ja rastos jauns patogēns, kas varētu izraisīt pandēmiju

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Manā dalībvalstī nebūtu iespējams sešu mēnešu laikā īstenot jaunus NAAT un pielāgot saistītās laboratoriju sistēmas.

1

> 3–6 mēneši

2

> 1–3 mēneši

3

2–4 nedēļas

4

< 2 nedēļas

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.3.3

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni, ja rastos sabiedrības veselības ārkārtas situācija ar pandēmijas iespējamību, kuras gadījumā būtu nepieciešama plaša mēroga testēšana

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Jūsu dalībvalsts nevar atbildēt, jo ir grūti aprēķināt NAAT jaudu atbilstoši šiem līmeņiem

Neattiecas

Sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā un ja ir pieejams validēts NAAT, diagnostikas NAAT testēšanas pakalpojumus būtu iespējams izvērst līdz nedēļas paraugu testēšanas jaudai, kas atbilst līdz 0,01 % no manas dalībvalsts iedzīvotāju skaita

1

Veselības ārkārtas situācijā un ja ir pieejams validēts NAAT, diagnostikas NAAT testēšanas pakalpojumus būtu iespējams izvērst līdz nedēļas parauga testēšanas jaudai, kas atbilst 0,01–0,1 % no manas dalībvalsts iedzīvotāju skaita

2

Veselības ārkārtas situācijā un ja ir pieejams validēts NAAT, diagnostikas NAAT testēšanas pakalpojumus būtu iespējams izvērst līdz nedēļas parauga testēšanas jaudai, kas atbilst 0,1–1 % no manas dalībvalsts iedzīvotāju skaita

3

Veselības ārkārtas situācijā un ja ir pieejams validēts NAAT, diagnostikas NAAT testēšanas pakalpojumus būtu iespējams izvērst līdz nedēļas parauga testēšanas jaudai, kas atbilst 1–2 % no manas dalībvalsts iedzīvotāju skaita

4

Veselības ārkārtas situācijā un ja ir pieejams validēts NAAT, diagnostikas NAAT testēšanas pakalpojumus būtu iespējams izvērst līdz nedēļas parauga testēšanas jaudai, kas atbilst > 2 % no manas dalībvalsts iedzīvotāju skaita

5

| — | Ja atbildējāt “neattiecas”, izsakiet NAAT kapacitāti skaitliski saskaņā ar savu priekšlikumu: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “neattiecas”, izsakiet NAAT kapacitāti skaitliski saskaņā ar savu priekšlikumu:

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.3.4

Vai jūsu dalībvalstij ir pieejami diagnostikas pakalpojumu papildu laboratoriskās jaudas avoti gadījumā, ja ir nepieciešama lielāka jauda (piemēram, pētniecības vai veterinārās laboratorijas utt.)? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, dariet zināmu, vai tas notiek saskaņā ar oficiālu līgumu vai ad hoc. |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, dariet zināmu, vai tas notiek saskaņā ar oficiālu līgumu vai ad hoc.

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.3.5

Vai jūsu dalībvalsts spēj ziņot par laboratorijas testēšanas rezultātiem valsts uzraudzības vajadzībām, izmantojot elektronisko ziņošanas sistēmu? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, vai šī ziņošanas sistēma spēj pārvaldīt palielinātās testēšanas informāciju? (jā/nē) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, vai šī ziņošanas sistēma spēj pārvaldīt palielinātās testēšanas informāciju? (jā/nē)

| — | Ja atbildējāt “jā”, vai šī ziņošanas sistēma spēj integrēt dažādas jaudas laboratoriju (piemēram, pētniecības, slimnīcu, komerciālo vai veterināro laboratoriju utt.) sniegto informāciju? (jā/nē) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, vai šī ziņošanas sistēma spēj integrēt dažādas jaudas laboratoriju (piemēram, pētniecības, slimnīcu, komerciālo vai veterināro laboratoriju utt.) sniegto informāciju? (jā/nē)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.3.6

Norādiet, vai jūsu dalībvalstij ir pieejamas augstai izplatībai piemērotas laboratorijas, proti, 3. vai 4. bioloģiskā drošuma līmeņa laboratorijas

Vai jūsu dalībvalstij ir pieejama 3. līmeņa bioloģiskā drošuma laboratorija? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu dalībvalstij ir oficiāls līgums ar citu ES/EEZ valsti par šo pakalpojumu? (jā/nē) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu dalībvalstij ir oficiāls līgums ar citu ES/EEZ valsti par šo pakalpojumu? (jā/nē)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Vai jūsu dalībvalstij ir pieejama 4. līmeņa bioloģiskā drošuma laboratorija? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu valstij ir oficiāls līgums ar citu ES/EEZ dalībvalsti par šo pakalpojumu? (jā/nē) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu valstij ir oficiāls līgums ar citu ES/EEZ dalībvalsti par šo pakalpojumu? (jā/nē)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

Neattiecas

A.3.7

Vai jūsu dalībvalsts spēj raksturot jaunu patogēnu, izmantojot nākamās paaudzes sekvencēšanu (NGS)? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, vai NGS dati valsts uzraudzības vajadzībām tiek paziņoti, izmantojot elektronisko ziņošanas sistēmu? (jā/nē) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, vai NGS dati valsts uzraudzības vajadzībām tiek paziņoti, izmantojot elektronisko ziņošanas sistēmu? (jā/nē)

| — | Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu valstij ir vienošanās ar citu dalībvalsti? (Jā/nē)






  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet dalībvalsti: |
| --- | --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, vai jūsu valstij ir vienošanās ar citu dalībvalsti? (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet dalībvalsti:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.3.8

Vai jūsu dalībvalstij ir iespēja validēt jaunieviestās ierīces jaunā patogēna diagnostikai? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

4.   Uzraudzība

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.4.1 | Vai jūsu dalībvalsts uzraudzības sistēma attiecībā uz akūtām respiratorajām infekcijām aptver visus veselības aprūpes līmeņus? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |

Jautājums

Rādītājs

A.4.1

Vai jūsu dalībvalsts uzraudzības sistēma attiecībā uz akūtām respiratorajām infekcijām aptver visus veselības aprūpes līmeņus? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.4.2

Vai jūsu dalībvalstī ir akūtu respiratoro infekciju (ARI), gripai līdzīgu slimību (ILI) un smagu akūtu respiratoro infekciju (SARI) automatizētas (2) uzraudzības sistēmas? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.4.3

Vai jūsu dalībvalsts respiratoro infekciju uzraudzības sistēma pandēmijas laikā varētu tikt izvērsta (t.i., palielināt pārskatu sniegšanas vietu skaitu, savākto datu esību, ziņošanas savlaicīgumu utt.)? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.4.4

Vai jūsu dalībvalsts sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā spēj pastāvīgi un visā valsts teritorijā uzraudzīt šādus rādītājus (t. i., ņemot vērā palielināto kapacitāti un/vai jaunos uzstādījumus)?

Neattiecas

Jā/nē

Slimnīcu gultu skaita kapacitāte

Slimnīcu intensīvās terapijas nodaļu kapacitāte

Slimnīcu neatliekamās palīdzības telpu kapacitāte

Slimnīcu izmantošana

Testēšanas jauda

Kontaktpersonu izsekošanas kapacitāte

Cits variants (precizējiet)

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.4.5

Vai jūsu valstī ir izveidota notekūdeņu monitoringa sistēma respiratoro patogēnu noteikšanai? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.4.6

Vai jūsu valstij ir plāni un infrastruktūra savlaicīgai un pastāvīgai pandēmijas draudu, t. i., tālāk uzskaitīto faktoru, novērtēšanai?

Neattiecas

Jā/nē

Pārnēsājamība, pārneses ceļš, faktiskais reprodukcijas skaits

Smaguma pakāpe

Aizsardzības imunoloģiskā korelācija

Vakcīnu efektivitāte

Epidēmiskās trajektorijas un ietekme, izmantojot matemātisko modelēšanu

Cits (norādiet):

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

5.   Cilvēkresursi

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.5.1 | Norādiet savas dalībvalsts līmeni gadījumā, ja sabiedrības veselības ārkārtas situācijā palielinātos pieprasījums pēc cilvēkresursiem | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | | Slimnīcu pakalpojumi | Ambulatorās primārās aprūpes pakalpojumi | Laboratoriju pakalpojumi (ārpus slimnīcām) | Citi sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumi |
| Neattiecas | Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī | | | | |
| 1. līmenis | Nav mehānisma, kas nodrošinātu cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā | | | | |
| 2. līmenis | Nav mehānisma, kas nodrošinātu cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, taču ir plāns izstrādāt stratēģiju, lai to nodrošinātu tuvāko triju gadu laikā | | | | |
| 3. līmenis | Pastāv mehānisms, kas nodrošina cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, taču tas nav strukturēts operatīvs instruments un netiek regulāri atjaunināts | | | | |
| 4. līmenis | Pastāv mehānisms, ar ko nodrošināt cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, un tas ietver strukturētu operatīvu instrumentu, kuru regulāri atjaunina un kura dalībnieki tiek periodiski apmācīti | | | | |
| 5. līmenis | Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam šis mehānisms tiek testēts nolūkā nodrošināt tā darbību | | | | |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.5.1

Norādiet savas dalībvalsts līmeni gadījumā, ja sabiedrības veselības ārkārtas situācijā palielinātos pieprasījums pēc cilvēkresursiem

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Slimnīcu pakalpojumi

Ambulatorās primārās aprūpes pakalpojumi

Laboratoriju pakalpojumi (ārpus slimnīcām)

Citi sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumi

Neattiecas

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī

1. līmenis

Nav mehānisma, kas nodrošinātu cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā

2. līmenis

Nav mehānisma, kas nodrošinātu cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, taču ir plāns izstrādāt stratēģiju, lai to nodrošinātu tuvāko triju gadu laikā

3. līmenis

Pastāv mehānisms, kas nodrošina cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijā, taču tas nav strukturēts operatīvs instruments un netiek regulāri atjaunināts

4. līmenis

Pastāv mehānisms, ar ko nodrošināt cilvēkresursu pieaugumu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā, un tas ietver strukturētu operatīvu instrumentu, kuru regulāri atjaunina un kura dalībnieki tiek periodiski apmācīti

5. līmenis

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam šis mehānisms tiek testēts nolūkā nodrošināt tā darbību

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes tiek nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes tiek nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.5.2

Norādiet, vai jūsu dalībvalsts reģioniem ir vienošanās par cilvēkresursu atbalsta saņemšanu/apmaiņu veselības aprūpes nozarē vajadzības gadījumā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

6.   Veselības ārkārtas situāciju pārvaldība

Reaģēšanas uz veselības ārkārtas situācijām pārvaldība

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.6.1 | Norādiet, vai jūsu dalībvalsts prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanā attiecībā uz sabiedrības veselības ārkārtas situācijām izmanto kādu no tālāk norādītajiem dokumentiem






  — | Vispārējs [prevencijas, gatavības un reaģēšanas] plāns (jā/nē) |

Jautājums

Rādītājs

A.6.1

Norādiet, vai jūsu dalībvalsts prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanā attiecībā uz sabiedrības veselības ārkārtas situācijām izmanto kādu no tālāk norādītajiem dokumentiem

—

Vispārējs [prevencijas, gatavības un reaģēšanas] plāns (jā/nē)

| — | līdzvērtīgi dokumenti (jā/nē)






  — | Ja “jā”, raksturojiet tās: |
| --- | --- | --- |

—

līdzvērtīgi dokumenti (jā/nē)

—

Ja “jā”, raksturojiet tās:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, aprakstiet:

Neattiecas

A.6.2

Norādiet savas dalībvalsts līmeni attiecībā uz veselības ārkārtas situāciju riska profilēšanu un konkrētiem plāniem reaģēšanai uz epidēmiju

Rādītājs

1-5

Līmenis

Nepastāv regulāra veselības ārkārtas risku profilēšana attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem

1

Pastāv regulāra veselības ārkārtas risku profilēšana attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem

2

Pastāv regulāra veselības ārkārtas risku profilēšana attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, un tā tiek veikta vismaz reizi trijos gados

3

Pastāv regulāra veselības ārkārtas risku profilēšana attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem, tā tiek veikta vismaz reizi trijos gados, un ir izstrādāts(-i) konkrēts(-i) plāns(-i) šiem apdraudējumiem

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam šis(-ie) plāns(-i) pēc vajadzības tiek testēts(-i) un pārskatīts(-i)

5

| — | Papildu piezīmes:






  — | 2. vai augstāka līmeņa gadījumā norādiet, vai jūsu dalībvalstī ir izstrādāts plāns, kas attiecas uz apdraudējumiem specifisku medicīnisko pretlīdzekļu (MCM) pieejamību un izmantošanu (t.i., izstrādi, ražošanu, sagādi, krājumu veidošanu un izplatīšanu) saistībā ar turpmāk norādītajiem faktoriem |
| --- | --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

—

2. vai augstāka līmeņa gadījumā norādiet, vai jūsu dalībvalstī ir izstrādāts plāns, kas attiecas uz apdraudējumiem specifisku medicīnisko pretlīdzekļu (MCM) pieejamību un izmantošanu (t.i., izstrādi, ražošanu, sagādi, krājumu veidošanu un izplatīšanu) saistībā ar turpmāk norādītajiem faktoriem

Izstrāde (jā/nē)

Ražošana (jā/nē)

Sagāde (jā/nē)

Krājumu veidošana (jā/nē)

Izplatīšana (jā/nē)

Cits:

Infekcijas slimības, kas var izraisīt epidēmiju vai pandēmiju

Ķīmisks un bioloģisks apdraudējums

Multirezistenti slimību ierosinātāji krīzes situācijā

| — | Ja atbilde uz kādu no iepriekš minētajiem vienumiem ir “jā”, norādiet slimību ierosinātājus, kas rada bažas, un saistītos MCM |
| --- | --- |

—

Ja atbilde uz kādu no iepriekš minētajiem vienumiem ir “jā”, norādiet slimību ierosinātājus, kas rada bažas, un saistītos MCM

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

A.6.3

Attiecībā uz savas dalībvalsts specifisko plānu reaģēšanai uz epidēmiju norādiet, kurš(-i) plāns(-i) ir izstrādāts(-i), un, ja iespējams, norādiet saiti uz konkrēto(-ajiem) plānu(-iem) reaģēšanai uz epidēmiju

Neattiecas

A.6.4

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz valsts līmeņa Incidentu pārvaldības sistēmu (IMS) vai līdzvērtīgu struktūru

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav IMS vai līdzvērtīgas sistēmas, kas sasaistītu sabiedrības veselības aprūpes nozari ar nozarēm, kuras iesaistītas veselības aprūpes gatavības un reaģēšanas plānošanā

1

Nav IMS vai līdzvērtīgas sistēmas, kas sasaistītu sabiedrības veselības aprūpes nozari ar nozarēm, kuras iesaistītas veselības aprūpes gatavības un reaģēšanas plānošanā, taču ir plāns to izstrādāt nākamo triju gadu laikā

2

Pastāv IMS vai līdzvērtīga sistēma, kas sasaista sabiedrības veselības aprūpes nozari ar nozarēm, kas iesaistītas veselības aprūpes gatavības un reaģēšanas plānošanā, taču tā nav testēta vai ir testēta pirms vairāk nekā trim gadiem

3

Pastāv IMS vai līdzvērtīga sistēma, kas sasaista sabiedrības veselības aprūpes nozari ar nozarēm, kas iesaistītas veselības aprūpes gatavības un reaģēšanas plānošanā, un tā ir testēta pēdējo triju gadu laikā

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam IMS spēj pielāgot savu vadības un kontroles struktūru/hierarhiju (piemēram, tās sastāvu atkarībā no iespējamā notikuma rakstura)

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.6.5

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz sabiedrības veselības un sociālo pasākumu (PHSM) īstenošanu un novērtēšanu un sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav lēmumu pieņemšanas mehānisma attiecībā uz PHSM īstenošanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā

1

Ir ieviests mehānisms, kas atbalsta lēmumu pieņemšanu par PHSM īstenošanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā, taču tā daudzdisciplīnu un starpnozaru raksturs nav pilnīgi definēts

2

Pastāv mehānisms, kas atbalsta lēmumu pieņemšanu par PHSM īstenošanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā, un tā daudzdisciplīnu un starpnozaru raksturs ir pilnīgi definēts

3

Pastāv mehānisms, kas atbalsta PHSM īstenošanu sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā, kam ir daudzdisciplinārs un starpnozaru raksturs un kas ietver noteikumus, lai novērtētu ar farmāciju nesaistītu intervenču (NPI) savlaicīgumu un efektivitāti

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam šis mehānisms ir testēts pēdējo triju gadu laikā

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.6.6

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz noteikumiem par pārrobežu savstarpējo palīdzību gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Nevar atbildēt uz jautājumu, jo dalībvalstij nav gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u)

Neattiecas

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) nav iekļauta pārrobežu savstarpējā palīdzība

1

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir iekļauta pārrobežu savstarpējā palīdzība

2

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir iekļauta pārrobežu savstarpējā palīdzība, un tas ir testēts ar vismaz vienu dalībvalsti

3

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir iekļauta pārrobežu savstarpējā palīdzība, un tas ir testēts ar vismaz vienu dalībvalsti un attiecīgā gadījumā atjaunināts

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam Veselības drošības komitejā (HSC) ir sniegta informācija par pārrobežu savstarpējo palīdzību, kā arī testēšanas rezultāti

5

| — | Papildu piezīmes:






  — | 2. un augstāka līmeņa gadījumā norādiet, kāds pārrobežu savstarpējās palīdzības veids ir iekļauts un ar kuru dalībvalsti |
| --- | --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

—

2. un augstāka līmeņa gadījumā norādiet, kāds pārrobežu savstarpējās palīdzības veids ir iekļauts un ar kuru dalībvalsti

Dalībvalsts/valstu grupa (norādiet)

Pārrobežu savstarpējās palīdzības veids (norādiet)

| — | 3. un augstāka līmeņa gadījumā uzskaitiet dalībvalstis un norādiet pārrobežu savstarpējās palīdzības veidu, kas ir testēts |
| --- | --- |

—

3. un augstāka līmeņa gadījumā uzskaitiet dalībvalstis un norādiet pārrobežu savstarpējās palīdzības veidu, kas ir testēts

Dalībvalsts/valstu grupa (norādiet)

Pārrobežu savstarpējās palīdzības veids (norādiet)

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.6.7

Vai jūsu dalībvalsts gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) nodrošina īpašus valsts koordinācijas mehānismus (3) gatavībai un reaģēšanai slimības tīšas izplatīšanas scenārija gadījumā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, vai pārvaldības struktūra reaģēšanai – starp veselības aprūpes nozari un citām kritiski svarīgām nozarēm reaģēšanai – ir skaidra un definēta? (jā/nē)






  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, kura nozare vada reaģēšanu: |
| --- | --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, vai pārvaldības struktūra reaģēšanai – starp veselības aprūpes nozari un citām kritiski svarīgām nozarēm reaģēšanai – ir skaidra un definēta? (jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, kura nozare vada reaģēšanu:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

Neattiecas

Ārkārtas loģistika un piegādes ķēdes pārvaldība

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| Kritisko MCM pieprasījums un piedāvājums |
| A.6.8 | Vai jūsu dalībvalsts ir noteikusi kritiskos MCM gatavībai un reaģēšanai uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “jā”, vai pastāv saraksts? (jā/nē)






  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet hipersaiti vai pašu sarakstu. (Ja tas ir iespējams, iekļaujiet hipersaiti uz šiem MCM, kas kategorizēti pēc konkrētiem apdraudējumiem.) |

Jautājums

Rādītājs

Kritisko MCM pieprasījums un piedāvājums

A.6.8

Vai jūsu dalībvalsts ir noteikusi kritiskos MCM gatavībai un reaģēšanai uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “jā”, vai pastāv saraksts? (jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet hipersaiti vai pašu sarakstu. (Ja tas ir iespējams, iekļaujiet hipersaiti uz šiem MCM, kas kategorizēti pēc konkrētiem apdraudējumiem.)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

  Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu. |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

Neattiecas

A.6.9

Attiecībā uz valsts rīcībpolitiku vai plāniem par kritisko MCM piedāvājuma uzraudzību un pieprasījuma novērtēšanu norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav paredzēta valsts rīcībpolitika vai plāni kritisko MCM piedāvājuma uzraudzībai un pieprasījuma novērtēšanai

1

Tiek apsvērta valsts rīcībpolitika vai plāni kritisko MCM piedāvājuma uzraudzībai un pieprasījuma novērtēšanai

2

Pastāv valsts rīcībpolitika vai plāni kritisko MCM piedāvājuma uzraudzībai un pieprasījuma novērtēšanai

3

Pastāv valsts rīcībpolitika vai plāni kritisko MCM piedāvājuma uzraudzībai un pieprasījuma novērtēšanai, ko regulāri pārskata, izvērtē un atjaunina

4

Pastāv valsts rīcībpolitika vai plāni kritisko MCM piedāvājuma uzraudzībai un pieprasījuma novērtēšanai, ko regulāri pārskata, izvērtē un atjaunina, tostarp analizējot piedāvājuma un pieprasījuma nepilnības

5

| — | Ja atbildējāt “jā”, sniedziet sīkāku informāciju par to, kā valsts rīcībpolitikā un plānos uzrauga piedāvājumu un novērtē pieprasījumu |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, sniedziet sīkāku informāciju par to, kā valsts rīcībpolitikā un plānos uzrauga piedāvājumu un novērtē pieprasījumu

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

A.6.10

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz noteikumu iekļaušanu gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) vai mehānismos, lai mazinātu kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) vai mehānismos nav paredzēti noteikumi, ar ko mazināt kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību

1

Tiek apsvērti gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u) vai mehānismu noteikumi, ar ko mazināt kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību

2

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) vai mehānismos ir paredzēti noteikumi, ar ko mazināt kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību. Taču šie noteikumi vēl nav īstenoti

3

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) vai mehānismos ir paredzēti noteikumi, ar ko mazināt kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību. Taču tikai daži no tiem ir īstenoti vai tiek īstenoti

4

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) vai mehānismos ir paredzēti noteikumi, ar ko mazināt kritiski svarīgu MCM piegādes ķēdes ievainojamību. Visi minētie noteikumi ir īstenoti

5

| — | Ja atbildējāt “jā”, sniedziet sīkāku informāciju par valsts rīcībpolitiku: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, sniedziet sīkāku informāciju par valsts rīcībpolitiku:

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

MCM sagatavošana

A.6.11

Norādiet attiecīgos kritiskos A.6.8. punktā minētos MCM, kas patlaban tiek sagatavoti jūsu dalībvalstī

Neattiecas

Ražošanas veids

Informācija par produktu (ja tās ir izejvielas vai sastāvdaļas, pievienojiet arī informāciju par MCM, kuriem produkti vajadzīgi)

Informācija par ekonomikas dalībnieku, tostarp adrese

Pilnīga ražošana, ieskaitot izejvielas/sastāvdaļas/aktīvās farmaceitiskās vielas (API)

Attiecībā uz galaproduktiem norādiet MCM, galaprodukta ražotāju un kritiski svarīgos piegādātājus (tostarp atrašanās vietu), uz kuriem balstās ražošana

MCM kritiski svarīgu izejvielu/sastāvdaļu/API ražošana: norādiet ražotāju un attiecīgo MCM, kam šie materiāli nepieciešami tā ražošanas procesam

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

A.6.12

Vai jūsu dalībvalstī ir spēkā esoši vai plānoti pasākumi, lai nodrošinātu, ka krīzes apstākļos krīzē nozīmīgu MCM ražošanu var savlaicīgi izvērst, piemēram, izmantojot produktu vai jaudas rezervēšanas līgumus vai citu mehānismu? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet konkrētus MCM un paredzētās kārtības veidu: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet konkrētus MCM un paredzētās kārtības veidu:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

Neattiecas

Stratēģisku krājumu veidošana
   (4)

A.6.13

Vai jūsu dalībvalstī pastāv MCM valsts stratēģisku krājumu veidošana? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet:






  — | kuri MCM ietilpst šajā krājumu veidošanā: |
| --- | --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet:

—

kuri MCM ietilpst šajā krājumu veidošanā:

| — | kāds ir krājumu veidošanas veids (virtuāls/fizisks): |
| --- | --- |

—

kāds ir krājumu veidošanas veids (virtuāls/fizisks):

| — | kāds ir krājumu lielums: |
| --- | --- |

—

kāds ir krājumu lielums:

| — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, kā pārvaldāt krājumus un vai pastāv prasības par krājumā turēto MCM izvietošanu: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, kā pārvaldāt krājumus un vai pastāv prasības par krājumā turēto MCM izvietošanu:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Saskaņā ar Līguma 346. panta 1. punktu dalībvalstīm nav jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par savu drošības interešu būtisku apdraudējumu.

Neattiecas

7.   Veselības aprūpes pakalpojumu sniegšana

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.7.1 | Vai jūsu dalībvalsts prevencijas, gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) paredz tālredzīgu novērtējumu par ārkārtas situācijas veselības jomā iespējamo ietekmi uz veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |

Jautājums

Rādītājs

A.7.1

Vai jūsu dalībvalsts prevencijas, gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) paredz tālredzīgu novērtējumu par ārkārtas situācijas veselības jomā iespējamo ietekmi uz veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.7.2

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni gadījumā, ja rodas ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, kad pieaug pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem un potenciāli samazinās veselības aprūpes darbinieku skaits

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Slimnīcu pakalpojumi

Ambulatorās primārās aprūpes pakalpojumi

Laboratoriju pakalpojumi (ārpus slimnīcām)

Citi sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumi

Neattiecas

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī

1. līmenis

Jūsu dalībvalstij nav īpaša veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktības darbības plāna

2. līmenis

Jūsu dalībvalstij ir īpašs veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktības darbības plāns

3. līmenis

Jūsu dalībvalstij ir īpašs veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktības darbības plāns, taču tas nav testēts pēdējo triju gadu laikā

4. līmenis

Jūsu dalībvalstij ir īpašs veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktības darbības plāns, un tas ir testēts pēdējo triju gadu laikā

5. līmenis

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam ir īstenoti testēšanā gūtie ieteikumi un attiecīgais darbības plāns ir izskatīts un pārskatīts

| — | 2. un augstāka līmeņa gadījumā norādiet, vai tas ietver mehānismu veselības aprūpes pakalpojumu prioritāšu noteikšanai/elastībai, lai nodrošinātu pietiekamu aprūpes nepārtrauktību? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “jā”, vai tas ir pastāvīgs vai ad hoc mehānisms? |
| --- | --- | --- |

—

2. un augstāka līmeņa gadījumā norādiet, vai tas ietver mehānismu veselības aprūpes pakalpojumu prioritāšu noteikšanai/elastībai, lai nodrošinātu pietiekamu aprūpes nepārtrauktību? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “jā”, vai tas ir pastāvīgs vai ad hoc mehānisms?

| — | Ja atbildējāt “jā”, vai mehānisms ir testēts pēdējo triju gadu laikā un vai ir noteikums par tā regulāru testēšanu? |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, vai mehānisms ir testēts pēdējo triju gadu laikā un vai ir noteikums par tā regulāru testēšanu?

| — | Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet, kāpēc: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet, kāpēc:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.7.3

Sniedziet informāciju, vai jūsu dalībvalsts nodrošina starpdisciplināru krīzes pārvarēšanas koordināciju starp visiem veselības aprūpes sistēmas dalībniekiem (piemēram, slimnīcu pakalpojumiem, glābšanas pakalpojumiem, citiem sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem, ambulatorās primārās aprūpes pakalpojumiem, aptiekām, laboratorijas pakalpojumiem, medicīnas māsu/rehabilitācijas pakalpojumiem)? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.7.4

Norādiet savas valsts atbilstošo līmeni attiecībā uz savas dalībvalsts darbības nepārtrauktības plāniem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem traucējoša notikuma gadījumā

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu [centralizētā valsts līmenī]

Neattiecas

Nav valsts norādījumu/ieteikumu par darbības nepārtrauktības plāniem (vai to ekvivalentiem, piemēram, ārkārtas rīcības plāniem), ar ko nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību

1

Pastāv valsts norādījumi/ieteikumi par darbības nepārtrauktības plāniem (vai to ekvivalentiem, piemēram, ārkārtas rīcības plāniem), ar ko nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību

2

Pastāv valsts norādījumi/ieteikumi par darbības nepārtrauktības plāniem (vai to ekvivalentiem, piemēram, ārkārtas rīcības plāniem), ar ko nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību, un norādījumi/ieteikumi ir izskatīti un pārskatīti pēdējo triju gadu laikā

3

Pastāv valsts norādījumi/ieteikumi par darbības nepārtrauktības plāniem (vai to ekvivalentiem, piemēram, ārkārtas rīcības plāniem), ar ko nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu nepārtrauktību, un norādījumi/ieteikumi ir izskatīti un pārskatīti pēdējo triju gadu laikā, izmantojot daudznozaru pieeju

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam visi veselības aprūpes dienesti īsteno valsts norādījumus/ieteikumus par darbības nepārtrauktības plāniem

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja nē, paskaidrojiet. |
| --- | --- |

—

Ja nē, paskaidrojiet.

A.7.5

Sniedziet informāciju, vai jūsu dalībvalsts pieprasa, lai slimnīcām būtu slimnīcas trauksmes un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) (5), lai tās varētu sagatavoties ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, kas var ietekmēt slimnīcas kapacitāti un darbību (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai plānos ir iekļautas instrukcijas, kā uzturēt pacientu aprūpi deficīta (medicīnas personāla, medikamentu krājumu veidošanas, ārstniecības iestāžu) vai tehniskas avārijas (piemēram, enerģijas, ūdens, IT) gadījumā: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai plānos ir iekļautas instrukcijas, kā uzturēt pacientu aprūpi deficīta (medicīnas personāla, medikamentu krājumu veidošanas, ārstniecības iestāžu) vai tehniskas avārijas (piemēram, enerģijas, ūdens, IT) gadījumā:

| — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai šie plāni vai līdzvērtīgi dokumenti tiek regulāri testēti: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai šie plāni vai līdzvērtīgi dokumenti tiek regulāri testēti:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

Neattiecas

A.7.6

Vai jūsu dalībvalsts spēj nekavējoties kartēt pieejamos veselības aprūpes pakalpojumus sabiedrības veselības ārkārtas situācijā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.7.7

Vai jūsu dalībvalsts prevencijas, gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) ietver ar citām valstīm noslēgtus līgumus un/vai noteikumus, kas paredz pacientu un/vai mobilo medicīnisko brigāžu medicīnisku pārsūtīšanu? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet iesaistītās valstis: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet iesaistītās valstis:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

8.   Riska paziņošana

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.8.1 | Norādiet savas valsts atbilstošo līmeni attiecībā uz riska paziņošanu | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | Līmenis |
| Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī | Neattiecas |
| Nav atsevišķa valsts riska paziņošanas plāna un gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) nav ieviesta riska paziņošanas iedaļa; publiskās saziņas mehānismiem ir ad hoc raksturs, un tie ietver tikai vēršanos pie tradicionālajiem medijiem | 1 |
| Tiek izstrādāts atsevišķs valsts riska paziņošanas plāns vai attiecīga iedaļa gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os); publiskās saziņas mehānismiem ir ad hoc raksturs, un tie ietver vēršanos pie tradicionālajiem medijiem ar minimālu fokusu uz tiešsaistes un sociālajiem medijiem | 2 |
| Valsts riska paziņošana ir izveidota kā noteikta iedaļa gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os), un tā ietver vēršanos pie tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem un tiešsaistes un sociālajiem medijiem. Turklāt tiek analizētas mērķauditorijas un vēlamie saziņas kanāli, lai sniegtu informāciju, ko izmantot riska paziņošanas intervences pasākumos | 3 |
| Ir ieviests atsevišķs, speciāls valsts riska paziņošanas plāns, kas ietver tradicionālos medijus un tiešsaistes un sociālos medijus. Turklāt tiek analizētas mērķauditorijas un vēlamie saziņas kanāli, pa kuriem sniegt riska paziņošanas intervences pasākumos izmantojamu informāciju. Vēl jo vairāk – notiek proaktīva informēšana, izmantojot dažādus kanālus (piemēram, uzticības tālruni, sūdzību sistēmas, sociālo uzklausīšanu), tiešsaistes un bezsaistes mediji katru dienu tiek uzraudzīti, lai gūtu atgriezenisko saiti un ieskatu, un datus izmanto riska paziņošanas stratēģiju pielāgošanai un uzlabošanai | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam valsts riska paziņošanas plāns ir testēts pēdējo triju gadu laikā | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.8.1

Norādiet savas valsts atbilstošo līmeni attiecībā uz riska paziņošanu

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī

Neattiecas

Nav atsevišķa valsts riska paziņošanas plāna un gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) nav ieviesta riska paziņošanas iedaļa; publiskās saziņas mehānismiem ir ad hoc raksturs, un tie ietver tikai vēršanos pie tradicionālajiem medijiem

1

Tiek izstrādāts atsevišķs valsts riska paziņošanas plāns vai attiecīga iedaļa gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os); publiskās saziņas mehānismiem ir ad hoc raksturs, un tie ietver vēršanos pie tradicionālajiem medijiem ar minimālu fokusu uz tiešsaistes un sociālajiem medijiem

2

Valsts riska paziņošana ir izveidota kā noteikta iedaļa gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os), un tā ietver vēršanos pie tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļiem un tiešsaistes un sociālajiem medijiem. Turklāt tiek analizētas mērķauditorijas un vēlamie saziņas kanāli, lai sniegtu informāciju, ko izmantot riska paziņošanas intervences pasākumos

3

Ir ieviests atsevišķs, speciāls valsts riska paziņošanas plāns, kas ietver tradicionālos medijus un tiešsaistes un sociālos medijus. Turklāt tiek analizētas mērķauditorijas un vēlamie saziņas kanāli, pa kuriem sniegt riska paziņošanas intervences pasākumos izmantojamu informāciju. Vēl jo vairāk – notiek proaktīva informēšana, izmantojot dažādus kanālus (piemēram, uzticības tālruni, sūdzību sistēmas, sociālo uzklausīšanu), tiešsaistes un bezsaistes mediji katru dienu tiek uzraudzīti, lai gūtu atgriezenisko saiti un ieskatu, un datus izmanto riska paziņošanas stratēģiju pielāgošanai un uzlabošanai

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam valsts riska paziņošanas plāns ir testēts pēdējo triju gadu laikā

5

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.8.2

Vai jūsu dalībvalsts riska paziņošanas plānā ir paredzēta īpaša rīcība, lai sadarbībā ar HSC koordinētu riska un krīzes saziņu, kas saistīta ar nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

9.   Ievešanas vietas (PoE) un robežu veselība

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.9.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts valsts izraudzītajām PoE sabiedrības veselības ārkārtas rīcības plāniem | Rādītājs
  1.–5. |
| | | Ostas | Lidostas | Sauszemes šķērsošanas vietas |
| 1. līmenis | Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglotu ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī | | | |
| 2. līmenis | Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī | | | |
| 3. līmenis | Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī, un tas ir testēts pēdējo triju gadu laikā | | | |
| 4. līmenis | Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī, un tas ir testēts pēdējo triju gadu laikā. Turklāt valsts līmenī ir pieejami arī darbības instrumenti, kas pēc tam atvieglotu šīs informācijas apmaiņu ar citu valsts nozaru dalībniekiem (6) un trešām pusēm, piemēram, PVO un Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS). | | | |
| 5. līmenis | Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam iepriekš minētais ir testēts pēdējo triju gadu laikā | | | |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.9.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz dalībvalsts valsts izraudzītajām PoE sabiedrības veselības ārkārtas rīcības plāniem

Rādītājs

1.–5.

Ostas

Lidostas

Sauszemes šķērsošanas vietas

1. līmenis

Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglotu ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī

2. līmenis

Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī

3. līmenis

Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī, un tas ir testēts pēdējo triju gadu laikā

4. līmenis

Valsts izraudzīto PoE ārkārtas rīcības plānā sabiedrības veselības jomā ir paredzēti darbības instrumenti, kas atvieglo ar ceļošanu saistītu veselības datu/informācijas apmaiņu un ziņošanu valsts līmenī, un tas ir testēts pēdējo triju gadu laikā. Turklāt valsts līmenī ir pieejami arī darbības instrumenti, kas pēc tam atvieglotu šīs informācijas apmaiņu ar citu valsts nozaru dalībniekiem (6) un trešām pusēm, piemēram, PVO un Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS).

5. līmenis

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam iepriekš minētais ir testēts pēdējo triju gadu laikā

—

Papildu piezīmes:

A.9.2

Attiecībā uz starptautisku ar ceļošanu saistītu pasākumu īstenošanu un novērtēšanu sniedziet tālāk prasīto informāciju

| — | Vai pēdējo triju gadu laikā ar starptautisku ceļošanu saistītu pasākumu īstenošana ir testēta vismaz vienā valsts izraudzītā POE? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- | --- |

—

Vai pēdējo triju gadu laikā ar starptautisku ceļošanu saistītu pasākumu īstenošana ir testēta vismaz vienā valsts izraudzītā POE? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Vai pirms ar starptautisku ceļošanu saistītu pasākumu īstenošanas ir paredzēta īpaša ar HSC apspriežama darbība? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- | --- |

—

Vai pirms ar starptautisku ceļošanu saistītu pasākumu īstenošanas ir paredzēta īpaša ar HSC apspriežama darbība? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

10.   Zoonotiskas slimības un vidiskas izcelsmes apdraudējumi, tostarp klimata dēļ

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.10.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz to, kā valstī tiek īstenota pieeja “viena veselība”, kas minēta Regulas (ES) 2022/2371 3. panta 7. punktā | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | Līmenis |
| Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu, jo dalībvalstij nav prevencijas, gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u) | Neattiecas |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) neparedz pieeju “viena veselība” | 1 |
| Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) tiek izstrādāta pieeja “viena veselība”, taču nav izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi | 2 |
| Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir ieviesta pieeja “viena veselība”, un ir izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi | 3 |
| Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir ieviesta pieeja “viena veselība”, un ir izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi Turklāt tā ir testētas pēdējo triju gadu laikā | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam īstenošana tiek regulāri uzraudzīta un pārskatīta | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.10.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz to, kā valstī tiek īstenota pieeja “viena veselība”, kas minēta Regulas (ES) 2022/2371 3. panta 7. punktā

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu, jo dalībvalstij nav prevencijas, gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u)

Neattiecas

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) neparedz pieeju “viena veselība”

1

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) tiek izstrādāta pieeja “viena veselība”, taču nav izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi

2

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir ieviesta pieeja “viena veselība”, un ir izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi

3

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) ir ieviesta pieeja “viena veselība”, un ir izveidota uzraudzības koordinācija starp dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozares dalībniekiem, kā arī informācijas apmaiņas mehānismi Turklāt tā ir testētas pēdējo triju gadu laikā

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam īstenošana tiek regulāri uzraudzīta un pārskatīta

5

—

Papildu piezīmes:

| — | 2. un augstāka līmeņa gadījumā:






  — | norādiet, vai gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) paredz uzraudzības koordināciju starp divām no trim nozarēm (dzīvnieku veselība, sabiedrības veselība un vide) un informācijas apmaiņas mehānismus? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet iesaistītās nozares: |
| --- | --- | --- | --- |

—

2. un augstāka līmeņa gadījumā:

—

norādiet, vai gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) paredz uzraudzības koordināciju starp divām no trim nozarēm (dzīvnieku veselība, sabiedrības veselība un vide) un informācijas apmaiņas mehānismus? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet iesaistītās nozares:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Norādiet, vai ir izstrādātas kopīgas apmācības programmas pieejas “viena veselība” īstenošanā iesaistītajiem speciālistiem (dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozare) par zoonotisku slimību prevenciju, atklāšanu un reaģēšanu uz tām? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- | --- |

—

Norādiet, vai ir izstrādātas kopīgas apmācības programmas pieejas “viena veselība” īstenošanā iesaistītajiem speciālistiem (dzīvnieku veselības, sabiedrības veselības un vides nozare) par zoonotisku slimību prevenciju, atklāšanu un reaģēšanu uz tām? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Norādiet, vai ir izstrādātas pamatnostādnes par procedūrām, kas jāievēro sabiedrībai, lai atrastu slimus un/vai beigtus savvaļas putnus un citus dzīvniekus? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- | --- |

—

Norādiet, vai ir izstrādātas pamatnostādnes par procedūrām, kas jāievēro sabiedrībai, lai atrastu slimus un/vai beigtus savvaļas putnus un citus dzīvniekus? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Sniedziet informāciju: vai uzraudzības nolūkos ir izveidots prioritāro zoonotisko slimību saraksts? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet par prioritārām atzītās zoonotiskās slimības: |
| --- | --- | --- |

—

Sniedziet informāciju: vai uzraudzības nolūkos ir izveidots prioritāro zoonotisko slimību saraksts? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “jā”, uzskaitiet par prioritārām atzītās zoonotiskās slimības:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

A.10.2

| — | Vai jūsu dalībvalsts integrē noteikumus par klimata pārmaiņu faktisko vai prognozēto ietekmi uz zoonotiskām slimībām? (Jā/nē/cita atbilde)
  Ja atbildējāt “jā”, sīki aprakstiet iespējamo ietekmi un jebkādus īpašus noteikumus par gatavību un reaģēšanu veselības aprūpes jomā
  Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Vai jūsu dalībvalsts integrē noteikumus par klimata pārmaiņu faktisko vai prognozēto ietekmi uz zoonotiskām slimībām? (Jā/nē/cita atbilde)

Ja atbildējāt “jā”, sīki aprakstiet iespējamo ietekmi un jebkādus īpašus noteikumus par gatavību un reaģēšanu veselības aprūpes jomā

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.10.3

| — | Vai jūsu dalībvalsts integrē noteikumus par ārkārtēju laikapstākļu (piemēram, karstuma viļņu, plūdu vai – netieši – savvaļas ugunsgrēku) faktisko vai prognozēto ietekmi uz sabiedrības veselību? (Jā/nē/cita atbilde)
  Ja atbildējāt “jā”, sīki aprakstiet iespējamo ietekmi un visus īpašos noteikumus par gatavību un reaģēšanu veselības aprūpes jomā:
  Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Vai jūsu dalībvalsts integrē noteikumus par ārkārtēju laikapstākļu (piemēram, karstuma viļņu, plūdu vai – netieši – savvaļas ugunsgrēku) faktisko vai prognozēto ietekmi uz sabiedrības veselību? (Jā/nē/cita atbilde)

Ja atbildējāt “jā”, sīki aprakstiet iespējamo ietekmi un visus īpašos noteikumus par gatavību un reaģēšanu veselības aprūpes jomā:

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

11.   Ķīmiskie notikumi

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| A.11.1 | Norādiet savas valsts atbilstošo līmeni attiecībā uz ķīmiskas izcelsmes veselības apdraudējuma pārvaldību | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | Līmenis |
| Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī | Neattiecas |
| Nav atsevišķa ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u), kā arī tas nav iekļauts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) | 1 |
| Pastāv ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un/vai tas ir iekļauts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) | 2 |
| Ir ieviests ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un ir apsvērtas un identificētas lomas un pienākumi, kā arī galvenās apdraudējuma vietas | 3 |
| Ir ieviests ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un ir apsvērtas un identificētas lomas un pienākumi, kā arī galvenās apdraudējuma vietas. Turklāt ķīmiskās reaģēšanas plāns vai gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u) attiecīgā iedaļa pēdējo triju gadu laikā ir testēta, veicot simulāciju | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam ir īstenoti testā(-os) gūtie ieteikumi un attiecīgie plāni ir izskatīti un pārskatīti | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

A.11.1

Norādiet savas valsts atbilstošo līmeni attiecībā uz ķīmiskas izcelsmes veselības apdraudējuma pārvaldību

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu centralizētā valsts līmenī

Neattiecas

Nav atsevišķa ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u), kā arī tas nav iekļauts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)

1

Pastāv ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un/vai tas ir iekļauts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)

2

Ir ieviests ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un ir apsvērtas un identificētas lomas un pienākumi, kā arī galvenās apdraudējuma vietas

3

Ir ieviests ķīmiskās gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), un ir apsvērtas un identificētas lomas un pienākumi, kā arī galvenās apdraudējuma vietas. Turklāt ķīmiskās reaģēšanas plāns vai gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u) attiecīgā iedaļa pēdējo triju gadu laikā ir testēta, veicot simulāciju

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tam ir īstenoti testā(-os) gūtie ieteikumi un attiecīgie plāni ir izskatīti un pārskatīti

5

—

Papildu piezīmes:

Vai jūsu dalībvalsts nevar atbildēt uz šo jautājumu centralizētā valsts līmenī pārvaldības un tiesiskā regulējuma dēļ? (Jā)

| — | Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)







  — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas: |
| --- | --- | --- |

—

Šajā gadījumā norādiet, vai valsts līmeņa ieteikumi/pamatnostādnes ir nosūtīti reģionālajām iestādēm. (Jā/nē)

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet, vai centralizētā līmenī zināt, vai šie ieteikumi/pamatnostādnes tiek īstenoti reģionālā līmenī un vai ir konstatētas nepilnības vai problēmas:

| — | Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, paskaidrojiet:

A.11.2

Vai jūsu dalībvalstī pastāv procedūras veselības riska novērtēšanai ķīmiskas izcelsmes veselības apdraudējuma gadījumā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja “jā”, raksturojiet tās: |
| --- | --- |

—

Ja “jā”, raksturojiet tās:

| — | Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

A.11.3

Vai jūsu dalībvalstī ir pieejamas turpmāk uzskaitītās pamatnostādnes?

| — | Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas novērošanas pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja “jā”, raksturojiet tās: |
| --- | --- | --- |

—

Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas novērošanas pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja “jā”, raksturojiet tās:

| — | Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas novērtējuma pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja “jā”, raksturojiet tās: |
| --- | --- | --- |

—

Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas novērtējuma pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja “jā”, raksturojiet tās:

| — | Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas pārvaldības pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja “jā”, raksturojiet tās: |
| --- | --- | --- |

—

Ķīmisko notikumu un saindēšanās/intoksikācijas pārvaldības pamatnostādnes (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja “jā”, raksturojiet tās:

| — | Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, aprakstiet:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.   PAPILDU SPĒJAS SASKAŅĀ AR REGULU (ES) 2022/2371

12.   Rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) un veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HCAI)

AMR

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.12.1 | Nacionālie pieejas “viena veselība” rīcības plāni attiecībā uz AMR


  Lai novērstu centienu dublēšanos, Komisija un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) paļausies uz darbu, kas veikts saistībā ar PVO Rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem valsts pašnovērtējuma apsekojumu (TrACSS) (7). Tādējādi valstu ziņojumi TrACSS tiks uzskatīti par daļu no novērtējuma saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 8. pantu
  Augšupielādējiet PDF formātā savas dalībvalsts jaunāko TrACSS iesniegumu PVO.
  Vai valsts rīcības plāns (NAP) par AMR ir atjaunināts kopš jūsu valsts pēdējās ziņošanas TrACSS?






  — | Nē |

Jautājums

Rādītājs

B.12.1

Nacionālie pieejas “viena veselība” rīcības plāni attiecībā uz AMR

Lai novērstu centienu dublēšanos, Komisija un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) paļausies uz darbu, kas veikts saistībā ar PVO Rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem valsts pašnovērtējuma apsekojumu (TrACSS) (7). Tādējādi valstu ziņojumi TrACSS tiks uzskatīti par daļu no novērtējuma saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 8. pantu

Augšupielādējiet PDF formātā savas dalībvalsts jaunāko TrACSS iesniegumu PVO.

Vai valsts rīcības plāns (NAP) par AMR ir atjaunināts kopš jūsu valsts pēdējās ziņošanas TrACSS?

—

Nē

| — | Jā (detalizēti aprakstiet brīvā tekstā) |
| --- | --- |

—

Jā (detalizēti aprakstiet brīvā tekstā)

Neattiecas

B.12.2

Resursi

Kādi resursi tiek piešķirti NAP attiecībā uz AMR īstenošanai?

Neattiecas

Līmenis

NAP īstenošanai nav pieejami resursi vai to ir ļoti maz (budžets un cilvēkresursi).

1

Nav pieejami konkrēti resursi, un īstenošana ir uzticēta NAP īstenošanā iesaistīto valsts/reģionālo ieinteresēto personu (piemēram, attiecīgo kompetento iestāžu, kas atbild par veselību, lauksaimniecību, vidi utt.) resursiem (budžetam un cilvēkresursiem)

2

AMR darbību vajadzībām var piekļūt neiezīmētam finansējumam no valsts/reģionālajiem līdzekļiem, un to var izmantot NAP īstenošanai

3

AMR darbībām ir pieejams īpašs iezīmēts finansējums no valsts/reģionālajiem līdzekļiem, un tas tiek izmantots NAP īstenošanai

4

NAP īstenošana tiek pilnīgi apmaksāta un finansēta, izmantojot īpašas budžeta pozīcijas no valsts/reģionālajiem līdzekļiem

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.12.3

Rezultātu uzraudzība un novērtēšana

Vai jūsu dalībvalstij ir valsts rādītāji vai mērķrādītāji, ar ko novērtēt valsts panākto progresu attiecībā uz AMR (tostarp antimikrobiālo līdzekļu patēriņu/lietošanu) un/vai HCAI? Sniedziet rādītāju/mērķrādītāju aprakstu vai hipersaiti uz vietu, kur tie atrodami komentāru sadaļā.

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nē, valstī nav ne valsts rādītāju, ne valsts mērķrādītāju, ar ko novērtēt progresu attiecībā uz AMR (tostarp antimikrobiālo līdzekļu patēriņu/lietošanu) un/vai HCAI

1

Ir plānots noteikt valsts rādītājus un/vai valsts mērķrādītājus, un tie tiks ieviesti tuvākajā laikā

2

Pastāv valsts rādītāji, līdzīgi globāli pieejamiem rādītājiem (piemēram, ilgtspējīgas attīstības mērķiem un PVO utt.), taču nav mērķrādītāju

3

Jā, ir valsts rādītāji, kas aptver AMR (tostarp antimikrobiālo līdzekļu patēriņu/lietošanu) un/vai HCAI ar konkrētiem valsts mērķiem, kas jāsasniedz līdz noteiktam termiņam, un progress tiek regulāri pārskatīts, bet tas nav saistīts ar NAP attiecībā uz AMR mērķiem

4

Jā, ir valstu rādītāji un valsts mērķrādītāji, kas aptver gan AMR (tostarp antimikrobiālo līdzekļu patēriņu/lietošanu), gan HCAI, kas ir saistīti ar NAP attiecībā uz AMR, un progress tiek regulāri pārskatīts

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.12.4

Galvenās problēmas

Kādas pašlaik ir lielākās problēmas, ar kurām saskaras jūsu dalībvalsts, risinot ar AMR saistītos jautājumus?

Izvēlieties trīs problēmas, tad sarindojiet tās no 3 (vissvarīgākā) līdz 1 (mazsvarīgākā).

Neattiecas

Profilakses un kontroles pasākumu īstenošana ikdienas praksē

Budžeta ierobežojumi

Pieejas “viena veselība” koordinācijas nodrošināšana dažādās nozarēs

Tiesiskā regulējuma neesība vai nepietiekamība

Cilvēkresursu trūkums

Infrastruktūras ierobežojumi (piemēram, vienvietīgu palātu neesība, vecas slimnīcu ēkas utt.)

Nepietiekama ieinteresēto personu, piemēram, veselības aprūpes speciālistu – ārstu, medmāsu, farmaceitu u. c. –, dzīvnieku turētāju un lauksaimnieku, kā arī plašas sabiedrības informētība

Ierobežota piekļuve konkrētiem antimikrobiālajiem līdzekļiem, piemēram, šaura spektra antibiotikām un jauniem antimikrobiālajiem līdzekļiem

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.12.5

Prioritāro multirezistento organismu (MDRO) profilakse

Tālāk norādiet savas dalībvalsts līmeni attiecībā uz multirezistento organismu profilaksi

Piezīme. tālāk minētie līmeņi ir pielāgoti, pamatojoties uz formulējumu, kas izmantots Kopējā ārējā novērtējuma (JEE) (8) P4.3. jautājumā par multirezistento organismu profilaksi.

Tālāk ir uzskaitīti šajā rādītājā aplūkotie MDRO, jo tie tiek uzskatīti par kritiskiem Savienības līmenī. Ja dalībvalsts uzskata, ka tās atbildes nevar aptvert visus MDRO, to var precizēt piezīmju sadaļā, kas pieejama tālāk.

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Valsts iestādes šos MDRO (fenotipus un genotipus) nav noteikušas par prioritāriem, un tie nav atklāti.

1

Pastāv valsts stratēģija vai norādījumi par MDRO ierobežošanu, un tie ietver kolonizācijas skrīningu attiecībā uz prioritārajiem MDRO (fenotipiem un genotipiem), ko identificējušas valsts iestādes. Dažas veselības aprūpes iestādes var noteikt prioritārus MDRO, pamatojoties uz laboratorijas datiem

2

Izvēlētajām veselības aprūpes iestādēm ir piekļuve MDRO fenotipa apstiprināšanai. Šīs iestādes sniedz paziņojumu valsts līmenī, ja tiek konstatēti prioritārie MDRO

3

Visām veselības aprūpes iestādēm ir piekļuve MDRO fenotipa apstiprināšanai. Iestādes savlaicīgi sniedz paziņojumu valsts līmenī, ja tiek konstatēti prioritārie MDRO. Atbildes tiek izsekotas un atbalstītas valsts līmenī

4

Ir izveidota funkcionāla sistēma, kas paredzēta, lai ātri paziņotu un izsekotu jaunu vai prioritāru MDRO atklāšanu, apstiprināšanu un paziņošanu slimnīcās un valsts līmenī. Visas slimnīcas spēj savlaicīgi uzsākt atbildes darbības attiecībā uz prioritārajiem MDRO. Lai informētu par profilakses/ierobežošanas centieniem, iestādes regulāri paziņo attiecīgos MDRO datus vietējiem atsauces tīkliems

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.12.6

Prioritārie MDRO slimnīcās un pacientu pārrobežu pārsūtīšana

Tālāk norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz valsts pasākumiem, kas saistīti ar pacientu MDRO pārnešanas skrīningu slimnīcas uzņemšanas nodaļā, lai samazinātu prioritāro MDRO izplatību slimnīcās

Piezīme. tālāk ir uzskaitīti šajā rādītājā aplūkotie MDRO, jo tie tiek uzskatīti par kritiskiem Savienības līmenī.

Ja dalībvalsts uzskata, ka tās atbildes nevar aptvert visus MDRO, to var precizēt piezīmju sadaļā, kas pieejama tālāk.

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav ieviestas valsts procedūras un protokoli pacientu MDRO pārnešanas skrīningam slimnīcas uzņemšanas nodaļā

1

Ir ieviestas valsts procedūras un protokoli MDRO pārnešanas skrīningam tikai tiem pacientiem, kurus tieši pārsūta no citas valsts slimnīcas

2

Ir ieviestas valsts procedūras un protokoli MDRO pārnešanas skrīningam tikai tiem pacientiem, kurus tieši pārsūta no citas valsts slimnīcas vai kuri nesen tika hospitalizēti citā valstī

3

Ir ieviestas valsts procedūras un protokoli MDRO pārnešanas skrīningam tikai tiem pacientiem, kurus tieši pārsūta no citas valsts slimnīcas vai kuri ir nesen hospitalizēti citā valstī, kā arī pacientiem, kuri uzņemti specializētās nodaļās, piemēram, intensīvās terapijas nodaļā

4

Ir ieviestas valsts procedūras un protokoli visu pacientu MDRO pārnešanas skrīningam slimnīcas uzņemšanas nodaļā

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

Vai jums ir valsts prasības paziņot par pacienta inficēšanās statusu (t. i., informāciju par inficēšanos ar paziņojamu mikroorganismu/tā pārnešanu, jo īpaši prioritāro MDRO, ja pacientus pārved no vienas slimnīcas (vai veselības aprūpes iestādes) uz citu? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Jā, ja notiek pārrobežu pārvešana vai nosūtīšana uz slimnīcu (vai veselības aprūpes iestādi) valstī |
| --- | --- |

—

Jā, ja notiek pārrobežu pārvešana vai nosūtīšana uz slimnīcu (vai veselības aprūpes iestādi) valstī

| — | Jā, tikai pārrobežu pārvešanas gadījumā |
| --- | --- |

—

Jā, tikai pārrobežu pārvešanas gadījumā

| — | Nē (paskaidrojiet, kāpēc) |
| --- | --- |

—

Nē (paskaidrojiet, kāpēc)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

B.12.7

Antimikrobiālo līdzekļu pārvaldība/antimikrobiālo līdzekļu piesardzīga lietošana primārajā un sekundārajā aprūpē

Tālāk norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu optimālu lietošanu cilvēku veselības jomā

Piezīme. tālāk minētie līmeņi ir pielāgoti, pamatojoties uz formulējumu, kas izmantots Kopējā ārējā novērtējuma (JEE) (9) P4.4 jautājumā par antimikrobiālo līdzekļu optimālu lietošanu cilvēku veselības jomā.

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav vai ir vāja valsts rīcībpolitika un/vai noteikumi par antimikrobiālo līdzekļu atbilstīgu lietošanu, pieejamību, kvalitāti un antimikrobiālo līdzekļu lietošanu cilvēku veselības jomā

1

Kopienas un veselības aprūpes iestādēm ir izstrādāta valsts rīcībpolitika un noteikumi, kas veicina piemērotas antimikrobiālo līdzekļu lietošanas/antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības darbības

2

Ir pieejamas pamatnostādnes par antimikrobiālo līdzekļu atbilstīgu lietošanu, un dažās veselības aprūpes iestādēs ir izstrādātas antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības programmas. Valsts būtisko zāļu sarakstā ir pieņemta jaunākā PVO “pieejamo”, “uzraudzības” un “rezerves” antibiotiku klasifikācija (AWaRe)

3

Veselības aprūpes iestādēs valsts mērogā tiek īstenotas pamatnostādnes un prakse, kas veicina antimikrobiālo līdzekļu atbilstīgu lietošanu. Visās lielākajās veselības aprūpes iestādēs funkcionē AMR pārvaldības programmas. Tiek veikta antibiotiku patēriņa uzraudzība, pamatojoties uz jaunāko AWaRe antibiotiku klasifikāciju

4

Attiecībā uz visiem galvenajiem sindromiem tiek īstenotas pamatnostādnes par antibiotiku lietošanas optimizēšanu, un dati par lietošanu sistemātiski tiek nosūti atpakaļ zāļu recepšu izrakstītājiem. AWaRe antibiotiku klasifikācija ir iekļauta antimikrobiālo līdzekļu pārvaldības stratēģijās. Tiek veikta stingra antibiotiku patēriņa valsts uzraudzība

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.12.8

AMR uzraudzība

Tālāk norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz AMR uzraudzību

Piezīme. tālāk minētie līmeņi ir pielāgoti, pamatojoties uz formulējumu, kas izmantots Kopējā ārējā novērtējuma (JEE) (10) P4.2 jautājumā par AMR uzraudzību.

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav datu ģenerēšanas, apkopošanas un ziņošanas spējas (antibiotiku uzņēmības testēšana un tai pievienotie klīniskie un epidemioloģiskie dati) vai tā ir ierobežota

1

AMR dati tiek apkopoti lokāli attiecībā uz izplatītiem patogēniem hospitalizētiem un kopienas pacientiem, bet datu vākšanā var neizmantot standarta pieeju un trūkst valsts koordinācijas un/vai kvalitātes vadības

2

AMR dati tiek apkopoti valsts mērogā attiecībā uz parastajiem patogēniem, bet trūkst valsts līmeņa koordinācijas un standartizācijas

3

Pastāv standartizēta valsts AMR uzraudzības sistēma, kas vāc datus par kopējiem patogēniem hospitalizētiem un kopienas pacientiem, ir izveidots novērošanas vietu tīkls, izraudzītas valsts AMR references laboratorijas un valsts koordinācijas centrs, kas sagatavo ziņojumus par AMR

4

Papildus iepriekš minētajam valsts AMR uzraudzības sistēmas dati tiek analizēti, interpretēti un paziņoti kopā ar antimikrobiālo līdzekļu patēriņa un/vai lietojuma datiem cilvēku veselības jomā, un tiek mēģināts analizēt līdzīgus datus no dažādām nozarēm (cilvēku un dzīvnieku veselība un lauksaimniecība)

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

Veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HAI)

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.12.9 | Galvenās problēmas

  Kādas pašlaik ir lielākās problēmas, ar ko jūsu valsts saskaras, risinot ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām (HAI) saistītus jautājumus? Izvēlieties trīs problēmas, tad sarindojiet tās no 3 (vissvarīgākā) līdz 1 (mazsvarīgākā). | Neattiecas |
| Profilakses un kontroles pasākumu īstenošana ikdienas praksē | |
| Budžeta ierobežojumi | |
| Tiesiskā regulējuma neesība vai nepietiekamība | |
| Cilvēkresursu trūkums | |
| Infrastruktūras ierobežojumi (piemēram, vienvietīgu palātu neesība, vecas slimnīcu ēkas utt.) | |
| Nepietiekama veselības aprūpes speciālistu, piemēram, ārstu, medmāsu, farmaceitu utt., kā arī plašas sabiedrības informētība | |
| Ierobežota piekļuve konkrētiem antimikrobiālajiem līdzekļiem, piemēram, šaura spektra antibiotikām un jauniem antimikrobiālajiem līdzekļiem | |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

B.12.9

Galvenās problēmas

Kādas pašlaik ir lielākās problēmas, ar ko jūsu valsts saskaras, risinot ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām (HAI) saistītus jautājumus? Izvēlieties trīs problēmas, tad sarindojiet tās no 3 (vissvarīgākā) līdz 1 (mazsvarīgākā).

Neattiecas

Profilakses un kontroles pasākumu īstenošana ikdienas praksē

Budžeta ierobežojumi

Tiesiskā regulējuma neesība vai nepietiekamība

Cilvēkresursu trūkums

Infrastruktūras ierobežojumi (piemēram, vienvietīgu palātu neesība, vecas slimnīcu ēkas utt.)

Nepietiekama veselības aprūpes speciālistu, piemēram, ārstu, medmāsu, farmaceitu utt., kā arī plašas sabiedrības informētība

Ierobežota piekļuve konkrētiem antimikrobiālajiem līdzekļiem, piemēram, šaura spektra antibiotikām un jauniem antimikrobiālajiem līdzekļiem

—

Papildu piezīmes:

B.12.10

HAI uzraudzība

Tālāk norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz HAI uzraudzību

Piezīme. tālāk minētie līmeņi ir pielāgoti, pamatojoties uz formulējumu, kas izmantots Kopējā ārējā novērtējuma (JEE) (11) R4.2 jautājumā par HAI uzraudzību

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Nav pieejama vai netiek izstrādāta valsts HAI uzraudzības programma vai valsts stratēģiskais plāns HAI uzraudzībai, tostarp attiecībā uz patogēniem, kas ir rezistenti pret antimikrobiāliem līdzekļiem un/vai kuriem ir nosliece uz uzliesmojumiem

1

Valsts stratēģiskais plāns HAI uzraudzībai (tostarp attiecībā uz patogēniem, kas ir rezistenti pret antimikrobiāliem līdzekļiem un/vai kuriem ir nosliece uz uzliesmojumiem) ir pieejams, bet netiek īstenots

2

Valsts stratēģiskais plāns HAI uzraudzībai (tostarp attiecībā uz patogēniem, kas ir rezistenti pret antimikrobiāliem līdzekļiem un/vai kuriem ir nosliece uz uzliesmojumiem) ir pieejams un tiek īstenots, izmantojot valsts programmu un sistēmu datu vākšanai, analīzei un atgriezeniskajai saitei. Izraudzītās sekundārās un terciārās veselības aprūpes iestādes veic HAI uzraudzību (kā norādīts iepriekš) un savlaicīgi un regulāri sniedz atgriezenisko saiti augstākajai vadībai un veselības aprūpes darbiniekiem

3

Valsts stratēģiskais plāns HAI uzraudzībai (tostarp patogēniem, kas ir rezistenti pret antimikrobiāliem līdzekļiem un/vai kuriem ir nosliece uz uzliesmojumiem) ir pieejams un tiek īstenots valsts mērogā visās sekundārās un terciārās veselības aprūpes iestādēs, izmantojot valsts sistēmu saskaņā ar PVO ieteikumu par infekciju profilaksi un kontroli (IPC) galvenajiem komponentiem. Ir pieejami regulāri ziņojumi atgriezeniskās saites nodrošināšanai

4

Valsts stratēģiskais plāns HAI uzraudzībai (tostarp patogēniem, kas ir rezistenti pret antimikrobiāliem līdzekļiem un/vai kuriem ir nosliece uz uzliesmojumiem) ir pieejams un tiek īstenots valsts mērogā visās sekundārās un terciārās veselības aprūpes iestādēs, izmantojot valsts programmu un sistēmu saskaņā ar PVO ieteikumu par IPC galvenajiem komponentiem. Dati tiek koplietoti un izmantoti pastāvīgi un savlaicīgi, lai nodrošinātu profilakses centieniem nepieciešamo informāciju. Sistēmas kvalitāte un ietekme tiek regulāri izvērtēta, un tiek veiktas attiecīgas uzlabošanas darbības

5

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

13.   Savienības līmeņa koordinācija un atbalsta funkcijas

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.13.1 | Vai jūsu dalībvalsts juridiskajos instrumentos reaģēšanai uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju ir paredzēta koordinācija un sadarbība valsts un Savienības līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |

Jautājums

Rādītājs

B.13.1

Vai jūsu dalībvalsts juridiskajos instrumentos reaģēšanai uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju ir paredzēta koordinācija un sadarbība valsts un Savienības līmenī sabiedrības veselības ārkārtas situācijas laikā? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.13.2

Vai veselības ārkārtas situācijas laikā jūsu dalībvalsts HSC pārstāvis ir iekļauts valsts līmeņa koordinācijas struktūrās, jo īpaši, lai atbalstītu informācijas plūsmu starp jūsu dalībvalsti un HSC? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “nē”, kāda ir HSC pārstāvja loma valsts ārkārtas situācijas risināšanā un, ja tas nerīkojas kā sadarbības koordinators ar HSC sabiedrības veselības ārkārtas situācijās, kas to dara? |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, kāda ir HSC pārstāvja loma valsts ārkārtas situācijas risināšanā un, ja tas nerīkojas kā sadarbības koordinators ar HSC sabiedrības veselības ārkārtas situācijās, kas to dara?

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.13.3

Vai jūsu dalībvalsts sabiedrības veselības ārkārtas situāciju operāciju centrs vai IMS ir sadarbspējīgs ar agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas moduli incidentu pārvaldībai un/vai krīzes pārvarēšanai? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.13.4

Vai pēdējo triju gadu laikā jūsu dalībvalsts ir iekļauta vai ņemta vērā HSC atzinumos un norādījumos par nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu prevenciju un kontroli? (Jā/nē/cita atbilde/daļēji)

| — | Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā:

| — | Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet:

Neattiecas

B.13.5

Vai pēdējo triju gadu laikā jūsu dalībvalsts ir iekļauta vai ņemta vērā Komisijas ieteikumos par kopīgiem sabiedrības veselības pagaidu pasākumiem? (Jā/nē/cita atbilde/daļēji)

| — | Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā:

| — | Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet:

Neattiecas

B.13.6

Vai pēdējo triju gadu laikā jūsu dalībvalsts ir iekļauta vai ņemta vērā ECDC ieteikumos par reaģēšanu uz veselības apdraudējumiem? (Jā/nē/cita atbilde/daļēji)

| — | Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā:

| — | Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “daļēji”, aprakstiet:

Neattiecas

B.13.7

Norādiet, vai jūsu dalībvalsts gatavības un reaģēšanas plānošanas procesā tiek ņemti vērā šādi Komisijas un attiecīgo Savienības aģentūru un struktūru atbalsta uzdevumi, funkcijas un instrumenti

Neattiecas

Jā/nē

Medicīniskās evakuācijas atbalsts, izmantojot Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu (EWRS)

Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) konsulārajam un repatriācijas atbalstam

Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) un tā atbalsta spējas, tostarp tās, kas iekļautas ResEU rezervē, kā arī Savienības civilās aizsardzības mehānisma prevencijas un gatavības projekti (piemēram, konkursi un dotācijas pārrobežu veselības aprūpes projektu izstrādei)

Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādes ģenerāldirektorāts, lai atbalstītu medicīnisko pretlīdzekļu pētniecību un izstrādi, ražošanu, krājumu veidošanu un izvietošanu (ĢD HERA)

ĢD HERA Ārkārtas situāciju birojs

ES finansējuma mobilizēšanas instrumenti ātrai pētniecībai

ECDC riska novērtējums

Eiropas Zāļu aģentūras (EZA) riska novērtējums

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) riska novērtējums

Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) riska novērtējums

Eiropas Vides aģentūras (EVA) riska novērtējums

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) novērtējums

Riska novērtējumi, kas veikti sadarbībā ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), ja apdraudējumu rada terorisma vai noziedzīga darbība

ECDC tehniskie ziņojumi un norādes

Eiropas Darba drošības un veselības aģentūras riska novērtējums

ECDC ad hoc atbalsts gatavībai un reaģēšanai uzliesmojumu gadījumā (piemēram, ES Veselības darba grupa)

ES references laboratorijas

Cits (norādiet):

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.13.8

| — | Vai jūsu dalībvalsts ņem vērā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 5. pantu izveidoto Savienības prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānu, iekļaujot dalībvalsts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) arī pārrobežu starpreģionālās gatavības elementus? Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā: |
| --- | --- |

—

Vai jūsu dalībvalsts ņem vērā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2371 5. pantu izveidoto Savienības prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānu, iekļaujot dalībvalsts gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) arī pārrobežu starpreģionālās gatavības elementus? Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet, kā:

| — | Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “nē”, norādiet, kāpēc:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

14.   Pētniecības attīstība un izvērtējumi, kas sekmē un paātrina gatavību ārkārtas situācijām

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.14.1 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz pētniecības lomu gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) | Rādītājs
  1.–5. vai neattiecas |
| | Līmenis |
| Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu, jo dalībvalstij nav gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u) | Neattiecas |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) ir ieviests(i), bet tajā nav iekļauta ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģija | 1 |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), bet finansējums pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās nav iedalīts | 2 |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), un ir iedalīts finansējums pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās | 3 |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), ir iedalīti līdzekļi pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās un ir ieviests process to ātrai mobilizēšanai | 4 |
| Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), ir iedalīti līdzekļi pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās, ir ieviests process to ātrai mobilizēšanai un ir stiprināta pētniecības un inovācijas kapacitāte | 5 |
| — | 2. un augstāka līmeņa gadījumā: vai ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģija (gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)) ietver procesu, lai sabiedrības veselības aprūpes vajadzības sasaistītu ar pētniecības prioritātēm un vajadzībām? (Jā/nē/cita atbilde)






  — | Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet šo procesu: |

Jautājums

Rādītājs

B.14.1

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz pētniecības lomu gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)

Rādītājs

1.–5. vai neattiecas

Līmenis

Dalībvalsts nevar atbildēt uz jautājumu, jo dalībvalstij nav gatavības un reaģēšanas plāna vai līdzvērtīga(-u) dokumenta(-u)

Neattiecas

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i) ir ieviests(i), bet tajā nav iekļauta ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģija

1

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), bet finansējums pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās nav iedalīts

2

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), un ir iedalīts finansējums pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās

3

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), ir iedalīti līdzekļi pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās un ir ieviests process to ātrai mobilizēšanai

4

Gatavības un reaģēšanas plāns vai līdzvērtīgs(-i) dokuments(-i), kas ietver ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģiju, ir ieviests(-i), ir iedalīti līdzekļi pētījumu veikšanai veselības ārkārtas situācijās, ir ieviests process to ātrai mobilizēšanai un ir stiprināta pētniecības un inovācijas kapacitāte

5

—

2. un augstāka līmeņa gadījumā: vai ārkārtas pētniecības un inovācijas stratēģija (gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)) ietver procesu, lai sabiedrības veselības aprūpes vajadzības sasaistītu ar pētniecības prioritātēm un vajadzībām? (Jā/nē/cita atbilde)

—

Ja atbildējāt “jā”, aprakstiet šo procesu:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

B.14.2

Vai jūsu dalībvalsts ir daļa no i) valsts, ii) Savienības mēroga vai iii) starptautiska klīnisko izmēģinājumu vietu vai kohortu tīkla, lai veicinātu līdzdalību liela mēroga izmēģinājumos, kuriem ir lielākas iespējas sasniegt nozīmīgus rezultātus ierobežotos termiņos? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, norādiet (nosaukumu un līmeni) |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, norādiet (nosaukumu un līmeni)

Neattiecas

Valsts līmenis

Savienības līmenis

Starptautisks līmenis

Klīnisko izmēģinājumu vietas

Starptautisks kohortu tīkls

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

B.14.3

Vai jūsu dalībvalstī ir ieviesti procesi saskaņotu protokolu izveidei un datu vākšanai šajos tīklos? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbilde ir “jā”, norādiet, kurus: |
| --- | --- |

—

Ja atbilde ir “jā”, norādiet, kurus:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.14.4

Vai jūsu dalībvalstī ir ieviestas procedūras ātrai vietas akreditācijai un paātrinātai koordinētai (starp valstu kompetentajām iestādēm un ētikas komitejām) klīniskās izpētes novērtēšanai un atļauju piešķiršanai sabiedrības veselības ārkārtas situācijā? (Jā/nē/cita atbilde)

| — | Ja atbildējāt “jā”, precizējiet, tai skaitā sadarbību ar ētikas komitejām: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “jā”, precizējiet, tai skaitā sadarbību ar ētikas komitejām:

| — | Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to: |
| --- | --- |

—

Ja atbildējāt “cita atbilde”, izklāstiet to:

Neattiecas

B.14.5

Norādiet, vai jūsu dalībvalstij ir pieeja operatīvai (piemēram, darbības laikā) pētniecībai, kas ietver tālāk norādīto

Neattiecas

Jā

Nē

Gatavība pētniecībai, tostarp iepriekš izstrādāti protokoli, partnerības, lomas un pienākumi, kas ieviesti pirms ārkārtas situācijas veselības jomā

Sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā ir pieejami tik ļoti nepieciešamie operatīvie instrumenti ar līdzekļiem ātrai finansēšanai

Sabiedrības veselības ārkārtas situācijas gadījumā ir ieviesti operatīvie instrumenti ātrai ētikas pārbaudei un datu koplietošanai

| — | Papildu piezīmes: |
| --- | --- |

—

Papildu piezīmes:

15.   Atveseļošanas elementi

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.15.1 | Norādiet savas dalībvalsts līmeni attiecībā uz dalībvalsts atveseļošanas plānu vai atveseļošanas sadaļu jūsu prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) | Rādītājs
  1.–5. |
| | Līmenis |
| Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) nav pieejams atveseļošanas plāns vai atveseļošanas sadaļa | 1 |
| Atveseļošanas plāns vai sadaļa ir pieejami | 2 |
| Atveseļošanas plāns vai sadaļa ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot pārskatīšanu pēc darbībām (AAR) vai pārskatīšanu starp darbībām (IAR), un integrē tās praksē, izmantojot rīcības plānu | 3 |
| Atveseļošanas plāns vai sadaļa ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot pārskatīšanu pēc darbībām (AAR) vai pārskatīšanu starp darbībām (IAR), un integrē tās praksē saskaņā ar visaptverošu satvaru, piemēram, Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošībai (NAPHS) vai līdzvērtīgu satvaru. Šis process tiek īstenots un regulāri uzraudzīts valsts līmenī | 4 |
| Atveseļošana ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot AAR vai IAR, un integrē tās praksē saskaņā ar NAPHS vai līdzvērtīgu satvaru. Šis process tiek īstenots un regulāri uzraudzīts valsts un reģionālā (subnacionālā) līmenī | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

B.15.1

Norādiet savas dalībvalsts līmeni attiecībā uz dalībvalsts atveseļošanas plānu vai atveseļošanas sadaļu jūsu prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os)

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

Gatavības un reaģēšanas plānā vai līdzvērtīgā(-os) dokumentā(-os) nav pieejams atveseļošanas plāns vai atveseļošanas sadaļa

1

Atveseļošanas plāns vai sadaļa ir pieejami

2

Atveseļošanas plāns vai sadaļa ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot pārskatīšanu pēc darbībām (AAR) vai pārskatīšanu starp darbībām (IAR), un integrē tās praksē, izmantojot rīcības plānu

3

Atveseļošanas plāns vai sadaļa ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot pārskatīšanu pēc darbībām (AAR) vai pārskatīšanu starp darbībām (IAR), un integrē tās praksē saskaņā ar visaptverošu satvaru, piemēram, Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošībai (NAPHS) vai līdzvērtīgu satvaru. Šis process tiek īstenots un regulāri uzraudzīts valsts līmenī

4

Atveseļošana ietver mācību gūšanas procesu vai saites uz to, izmantojot AAR vai IAR, un integrē tās praksē saskaņā ar NAPHS vai līdzvērtīgu satvaru. Šis process tiek īstenots un regulāri uzraudzīts valsts un reģionālā (subnacionālā) līmenī

5

—

Papildu piezīmes:

16.   Veiktās darbības nolūkā novērst konstatētās prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānu īstenošanas nepilnības

| | Jautājums | Rādītājs |
| --- | --- | --- |
| B.16.1 | Augšupielādējiet PDF formātā savas dalībvalsts jaunāko SVAN dalībvalsts gada pārskatu, ko valsts SVAN kontaktpunkts iesniedzis PVO. | Rādītāji
  SVAN |
| B.16.2 | Norādiet, vai jūsu dalībvalsts pēdējos trijos gados ir izmantojusi kādu no šiem papildu mehānismiem, lai novērtētu SVAN iespēju īstenošanu un prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu

  Atzīmējiet, kur tas ir atbilstoši | Neattiecas |
| | Vai pabeigts pēdējo triju gadu laikā? (Jā/nē)
  (Ja publicēts, norādiet saiti) |
| Kopīgs ārējs novērtējums | |
| Pārskatīšanas darbības laikā | |
| Pārskatīšanas pēc darbības | |
| SimEx | |
| Kopīgs novērtējums un notikumu noteikšana | |
| Cits: precizējiet to | |
| |
| B.16.3 | Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz PVO sistēmas ierosinātajiem NAPHS vai līdzvērtīgu sistēmu: | Rādītājs
  1.–5. |
| | Līmenis |
| NAPHS vai līdzvērtīga sistēma nav izstrādāta vai ir izstrādes stadijā | 1 |
| NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts, bet vēl nav saskaņota visa pārvaldība un pieeja “viena veselība” visiem apdraudējumiem | 2 |
| NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts un saskaņots ar visu pārvaldību un pieeju “viena veselība” attiecībā uz visiem apdraudējumiem, tostarp ir noteiktas lomas, atbildība un sadarbības mehānisms | 3 |
| NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts un saskaņots ar visu pārvaldību un pieeju “viena veselība” attiecībā uz visiem apdraudējumiem, tostarp ir noteiktas lomas, atbildība un sadarbības mehānismi. Turklāt ir aplēstas Nacionālās rīcības plānošanas veselības drošības jomā vai līdzvērtīgas sistēmas izmaksas | 4 |
| Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tiek īstenota vismaz viena darbība | 5 |
| — | Papildu piezīmes: |

Jautājums

Rādītājs

B.16.1

Augšupielādējiet PDF formātā savas dalībvalsts jaunāko SVAN dalībvalsts gada pārskatu, ko valsts SVAN kontaktpunkts iesniedzis PVO.

Rādītāji

SVAN

B.16.2

Norādiet, vai jūsu dalībvalsts pēdējos trijos gados ir izmantojusi kādu no šiem papildu mehānismiem, lai novērtētu SVAN iespēju īstenošanu un prevencijas, gatavības un reaģēšanas plānošanu

Atzīmējiet, kur tas ir atbilstoši

Neattiecas

Vai pabeigts pēdējo triju gadu laikā? (Jā/nē)

(Ja publicēts, norādiet saiti)

Kopīgs ārējs novērtējums

Pārskatīšanas darbības laikā

Pārskatīšanas pēc darbības

SimEx

Kopīgs novērtējums un notikumu noteikšana

Cits: precizējiet to

B.16.3

Norādiet savas dalībvalsts atbilstošo līmeni attiecībā uz PVO sistēmas ierosinātajiem NAPHS vai līdzvērtīgu sistēmu:

Rādītājs

1.–5.

Līmenis

NAPHS vai līdzvērtīga sistēma nav izstrādāta vai ir izstrādes stadijā

1

NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts, bet vēl nav saskaņota visa pārvaldība un pieeja “viena veselība” visiem apdraudējumiem

2

NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts un saskaņots ar visu pārvaldību un pieeju “viena veselība” attiecībā uz visiem apdraudējumiem, tostarp ir noteiktas lomas, atbildība un sadarbības mehānisms

3

NAPHS vai līdzvērtīgs satvars ir izstrādāts un saskaņots ar visu pārvaldību un pieeju “viena veselība” attiecībā uz visiem apdraudējumiem, tostarp ir noteiktas lomas, atbildība un sadarbības mehānismi. Turklāt ir aplēstas Nacionālās rīcības plānošanas veselības drošības jomā vai līdzvērtīgas sistēmas izmaksas

4

Atbilstīgi 4. līmenim un papildus tiek īstenota vismaz viena darbība

5

—

Papildu piezīmes:

| — | 1. līmeņa gadījumā: sniedziet informāciju, ja jūsu dalībvalsts plāno uzsākt Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošības jomā vai līdzvērtīgu sistēmu: |
| --- | --- |

—

1. līmeņa gadījumā: sniedziet informāciju, ja jūsu dalībvalsts plāno uzsākt Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošības jomā vai līdzvērtīgu sistēmu:

| — | Visi līmeņi: ja jūsu dalībvalsts neizmanto Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošības jomā, aprakstiet līdzvērtīgu sistēmu: |
| --- | --- |

—

Visi līmeņi: ja jūsu dalībvalsts neizmanto Nacionālo rīcības plānošanu veselības drošības jomā, aprakstiet līdzvērtīgu sistēmu:

C.   CITS VARIANTS

| C.1 | Aprakstiet savas idejas par to, kādus turpmākus pasākumus Komisija varētu veikt, lai atbalstītu prevencijas, gatavības, reaģēšanas un atveseļošanas plānošanu attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem: |
| --- | --- |
| C.2 | Sniedziet piezīmes vai paskaidrojumus saistībā ar iepriekš minētajiem jautājumiem un, ja uzskatāt to par nepieciešamu, uzskaitiet visas attiecīgās darbības, ko jūsu valsts ir veikusi, vai sniedziet papildu informāciju, kas attiecas uz šīs anketas tematu: |

C.1

Aprakstiet savas idejas par to, kādus turpmākus pasākumus Komisija varētu veikt, lai atbalstītu prevencijas, gatavības, reaģēšanas un atveseļošanas plānošanu attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem:

C.2

Sniedziet piezīmes vai paskaidrojumus saistībā ar iepriekš minētajiem jautājumiem un, ja uzskatāt to par nepieciešamu, uzskaitiet visas attiecīgās darbības, ko jūsu valsts ir veikusi, vai sniedziet papildu informāciju, kas attiecas uz šīs anketas tematu:

---

(1)  Šajā jautājumā ar organizāciju ir domāta oficiāli pilnvarota grupa, kas atbild par ārkārtas rīcības plāna īstenošanu.

(2)  Automatizācija attiecas uz uzraudzības procesu, kas ir iestrādāts veselības aprūpes nodrošināšanas sistēmā ar attiecīgās informācijas automātisku izgūšanu un apmaiņu vai cita veida automatizāciju, kas samazina atkarību no cilvēkresursiem.

(3)  Šeit tas attiecas uz koordināciju starp tādām nozarēm, piemēram, drošību, tiesiskumu, aizsardzību un civilo aizsardzību, kas ļauj izveidot īpašu mehānismu, lai nodrošinātu gatavību slimības tīšas izplatīšanas gadījumā un reaģēšanu uz to.

(4)  Dalībvalstu rīcībā esošo farmaceitisko līdzekļu un medicīnisko iekārtu krājumi, kas paredzēti, lai glābtu dzīvības krīzes situācijā.

(5)  Piemēram, slimnīcas reaģēšanas un darbības plāns

(6)  Tas var ietvert veselības, civilās aizsardzības un robežkontroles nozares, lai vajadzības gadījumā īstenotu īpašus pasākumus, piemēram, karantīnu, skrīningu, higiēnas un profilakses pasākumus (NPI) utt.

(7)  https://www.who.int/publications/m/item/tripartite-amr-country-self-assessment-survey---tracss-(6.0)-2022.

(8)  Pasaules veselības organizācijas izstrādātais kopīgais ārējās novērtēšanas rīks, trešais izdevums, 2022. gads.

(9)  Turpat.

(10)  Turpat.

(11)  Turpat.

---

LĒMUMI

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/142

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/1809

(2023. gada 14. septembris),

ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus absorbējošiem higiēnas produktiem un atkalizmantojamām menstruālajām piltuvēm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 6024)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (1), jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.

| (2) | Regula (EK) Nr. 66/2010 paredz katrai produktu grupai noteikt konkrētus ES ekomarķējuma kritērijus. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 66/2010 paredz katrai produktu grupai noteikt konkrētus ES ekomarķējuma kritērijus.

| (3) | Komisijas Lēmums 2014/763/ES (2) noteica ES ekomarķējuma kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības produktu grupai “absorbējoši higiēnas produkti”. Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/1590 (3) šo kritēriju un prasību spēkā esības termiņš tika pagarināts līdz 2023. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmums 2014/763/ES (2) noteica ES ekomarķējuma kritērijus un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības produktu grupai “absorbējoši higiēnas produkti”. Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/1590 (3) šo kritēriju un prasību spēkā esības termiņš tika pagarināts līdz 2023. gada 31. decembrim.

| (4) | Lai labāk atspoguļotu minētās produktu grupas tirgus paraugpraksi un ņemtu vērā rīcībpolitikas attīstību, potenciālās nākotnes iespējas kāpināt ilgtspējīgu produktu izmantojumu un tirgus pieprasījumu pēc tiem, ir lietderīgi absorbējošiem higiēnas produktiem noteikt jaunu kritēriju kopumu. Tā kā ilgtspējīga alternatīva ar potenciāli augoši tirgu ir atkalizmantojamas menstruālās piltuves, ir lietderīgi noteikt kritēriju kopumu arī tām. |
| --- | --- |

(4)

Lai labāk atspoguļotu minētās produktu grupas tirgus paraugpraksi un ņemtu vērā rīcībpolitikas attīstību, potenciālās nākotnes iespējas kāpināt ilgtspējīgu produktu izmantojumu un tirgus pieprasījumu pēc tiem, ir lietderīgi absorbējošiem higiēnas produktiem noteikt jaunu kritēriju kopumu. Tā kā ilgtspējīga alternatīva ar potenciāli augoši tirgu ir atkalizmantojamas menstruālās piltuves, ir lietderīgi noteikt kritēriju kopumu arī tām.

| (5) | 2017. gada 30. jūnija ziņojumā par ES ekomarķējuma atbilstības pārbaudi (4), kurā tika izskatīta Regulas (EK) Nr. 66/2010 īstenošana, tika secināts, ka ir jāizstrādā stratēģiskāka pieeja ES ekomarķējumam, cita starpā attiecīgā gadījumā jāsakopo cieši saistītas produktu grupas. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 30. jūnija ziņojumā par ES ekomarķējuma atbilstības pārbaudi (4), kurā tika izskatīta Regulas (EK) Nr. 66/2010 īstenošana, tika secināts, ka ir jāizstrādā stratēģiskāka pieeja ES ekomarķējumam, cita starpā attiecīgā gadījumā jāsakopo cieši saistītas produktu grupas.

| (6) | Saskaņā ar minētajiem secinājumiem un pēc apspriešanās ar ES Ekomarķējuma komiteju ir lietderīgi vienā lēmumā sakopot produktu grupu “absorbējoši higiēnas produkti” un produktu grupu “atkalizmantojamas menstruālās piltuves”, jo abu grupu produkti pilda vienu un to pašu funkciju. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar minētajiem secinājumiem un pēc apspriešanās ar ES Ekomarķējuma komiteju ir lietderīgi vienā lēmumā sakopot produktu grupu “absorbējoši higiēnas produkti” un produktu grupu “atkalizmantojamas menstruālās piltuves”, jo abu grupu produkti pilda vienu un to pašu funkciju.

| (7) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu nepiešķir nekāda veida medicīniskajām ierīcēm, arī ne tām, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (5). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu nepiešķir nekāda veida medicīniskajām ierīcēm, arī ne tām, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/745 (5).

| (8) | 2020. gada 11. martā pieņemtais jaunais Aprites ekonomikas rīcības plāns par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu (6) nosaka, ka ES ekomarķējuma kritērijos sistemātiskāk iekļaujama ilgizturība, reciklējamība un reciklēta materiāla saturs. |
| --- | --- |

(8)

2020. gada 11. martā pieņemtais jaunais Aprites ekonomikas rīcības plāns par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu (6) nosaka, ka ES ekomarķējuma kritērijos sistemātiskāk iekļaujama ilgizturība, reciklējamība un reciklēta materiāla saturs.

| (9) | Pārskatītajiem absorbējošu higiēnas produktu un atkalizmantojamu menstruālo piltuvju ES ekomarķējuma kritērijiem vajadzētu būt vērstiem konkrēti uz tādu produktu popularizēšanu, kuriem visā to aprites ciklā ir mazāka ietekme uz vidi un kuru ražošanā izmantotie procesi ir materiālefektīvi un energoefektīvi. Konkrētāk, pārskatītie ES ekomarķējuma kritēriji popularizē produktus, kuriem ražošanas laikā ir mazākas emisijas ūdenī un gaisā, kuri izmanto izejvielas, kas iegūtas no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, un kuri atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām. Turklāt, lai veicinātu pāreju uz pilnīgāku aprites ekonomiku, kritērijos priekšroka dota papīra un/vai kartona iepakojuma, nevis plastmasas iepakojuma izmantošanai, ja tas iespējams, kā arī viegli reciklējamam iepakojumam ar zināmu reciklēta materiāla saturu. |
| --- | --- |

(9)

Pārskatītajiem absorbējošu higiēnas produktu un atkalizmantojamu menstruālo piltuvju ES ekomarķējuma kritērijiem vajadzētu būt vērstiem konkrēti uz tādu produktu popularizēšanu, kuriem visā to aprites ciklā ir mazāka ietekme uz vidi un kuru ražošanā izmantotie procesi ir materiālefektīvi un energoefektīvi. Konkrētāk, pārskatītie ES ekomarķējuma kritēriji popularizē produktus, kuriem ražošanas laikā ir mazākas emisijas ūdenī un gaisā, kuri izmanto izejvielas, kas iegūtas no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, un kuri atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām. Turklāt, lai veicinātu pāreju uz pilnīgāku aprites ekonomiku, kritērijos priekšroka dota papīra un/vai kartona iepakojuma, nevis plastmasas iepakojuma izmantošanai, ja tas iespējams, kā arī viegli reciklējamam iepakojumam ar zināmu reciklēta materiāla saturu.

| (10) | Tirgū kā alternatīva vienreizlietojamiem produktiem parādās atkalizmantojami tekstilizstrādājumi. Pārskatītie ES absorbējošo higiēnas produktu un atkalizmantojamu menstruālo piltuvju ekomarķējuma kritēriji uz šiem atkalizmantojamajiem tekstilizstrādājumiem neattiecas; šo tekstilizstrādājumu vidiskos aspektus un ekoloģiskos kritērijus ir plānots īpaši izpētīt, gatavojoties pārskatīt ar Komisijas Lēmumu 2014/350/ES (7) noteiktos ES ekomarķējuma kritērijus tekstilizstrādājumiem. |
| --- | --- |

(10)

Tirgū kā alternatīva vienreizlietojamiem produktiem parādās atkalizmantojami tekstilizstrādājumi. Pārskatītie ES absorbējošo higiēnas produktu un atkalizmantojamu menstruālo piltuvju ekomarķējuma kritēriji uz šiem atkalizmantojamajiem tekstilizstrādājumiem neattiecas; šo tekstilizstrādājumu vidiskos aspektus un ekoloģiskos kritērijus ir plānots īpaši izpētīt, gatavojoties pārskatīt ar Komisijas Lēmumu 2014/350/ES (7) noteiktos ES ekomarķējuma kritērijus tekstilizstrādājumiem.

| (11) | Ņemot vērā minētajām produktu grupām raksturīgo inovācijas ciklu, jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām vajadzētu palikt spēkā līdz 2029. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā minētajām produktu grupām raksturīgo inovācijas ciklu, jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām vajadzētu palikt spēkā līdz 2029. gada 31. decembrim.

| (12) | Juridiskās noteiktības labad Lēmums 2014/763/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(12)

Juridiskās noteiktības labad Lēmums 2014/763/ES būtu jāatceļ.

| (13) | Lai ražotājiem, kuru produktiem saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem ir piešķirts absorbējošu higiēnas produktu ES ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku produktus pielāgot jaunajiem kritērijiem un prasībām, būtu jānosaka pārejas periods. Ierobežotu laiku pēc šā lēmuma pieņemšanas absorbējušu higiēnas produktu ražotājiem būtu arī jāatļauj iesniegt pieteikumus, kuru pamatā ir vai nu Lēmumā 2014/763/ES noteiktie kritēriji, vai šajā lēmumā noteiktie jaunie kritēriji. Pārejas periodā būtu jāatļauj izmantot arī ES ekomarķējumu, kas piešķirts saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(13)

Lai ražotājiem, kuru produktiem saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem ir piešķirts absorbējošu higiēnas produktu ES ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku produktus pielāgot jaunajiem kritērijiem un prasībām, būtu jānosaka pārejas periods. Ierobežotu laiku pēc šā lēmuma pieņemšanas absorbējušu higiēnas produktu ražotājiem būtu arī jāatļauj iesniegt pieteikumus, kuru pamatā ir vai nu Lēmumā 2014/763/ES noteiktie kritēriji, vai šajā lēmumā noteiktie jaunie kritēriji. Pārejas periodā būtu jāatļauj izmantot arī ES ekomarķējumu, kas piešķirts saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Produktu grupā “absorbējoši higiēnas produkti” ietilpst visi izstrādājumi (izņemot tekstilizstrādājumus), kuru funkcija ir absorbēt un aizturēt cilvēka ķermeņa šķidrumus, piemēram, urīnu, izkārnījumus, sviedrus, menstruālos izdalījumus vai pienu. Produktu grupā “absorbējoši higiēnas produkti” ietilpst gan sadzīvē, gan profesionālām vajadzībām lietojami produkti.

2.   Produktu grupā “absorbējoši higiēnas produkti” neietilpst produkti, kas ietilpst Regulas (ES) 2017/745 darbības jomā.

2. pants

1.   Produktu grupā “atkalizmantojamas menstruālās piltuves” ietilpst atkalizmantojamas elastīgas piltuves vai barjeras, kuras nēsā ķermeņa iekšienē, kuru funkcija ir aizturēt un savākt menstruālos izdalījumus un kuras ir izgatavotas no silikona vai citiem elastomēriem.

2.   Produktu grupā “atkalizmantojamas menstruālās piltuves” neietilpst produkti, kas ietilpst Regulas (ES) 2017/745 darbības jomā.

3. pants

1.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu piešķir tikai tādam produktu grupas “absorbējoši higiēnas produkti” produktam, kurš atbilst šā lēmuma 1. pantā sniegtajai minētās produktu grupas definīcijai un šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

2.   Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu piešķir tikai tādam produktu grupas “atkalizmantojamas menstruālās piltuves” produktam, kurš atbilst šā lēmuma 2. pantā sniegtajai minētās produktu grupas definīcijai un šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “absorbējoši higiēnas produkti” un produktu grupai “atkalizmantojamas menstruālās piltuves” un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2029. gada 31. decembrim.

5. pants

1.   Produktu grupai “absorbējoši higiēnas produkti” administratīvām vajadzībām piešķirtais kods ir “047”.

2.   Produktu grupai “atkalizmantojamas menstruālās piltuves” administratīvām vajadzībām piešķirtais kods ir “055”.

6. pants

Lēmums 2014/763/ES ir atcelts.

7. pants

1.   Pieteikumus uz ES ekomarķējumu, kuri attiecībā uz produktu grupu “absorbējoši higiēnas produkti”, kas definēta Lēmumā 2014/763/ES, iesniegti pirms šā lēmuma piemērošanas dienas, izvērtē saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem.

2.   Pieteikumus uz ES ekomarķējumu, kuri attiecībā uz produktu grupas “absorbējoši higiēnas produkti” produktiem iesniegti šā lēmuma piemērošanas dienā vai divu mēnešu laikā no tās, pieteikuma iesniedzējs drīkst sagatavot un tos attiecīgi arī izvērtē vai nu saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem, vai saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem.

3.   ES ekomarķējuma licences, kas piešķirtas, pamatojoties uz pieteikumu, kurš izvērtēts saskaņā ar Lēmumā 2014/763/ES noteiktajiem kritērijiem, drīkst izmantot 12 mēnešus ilgi no šā lēmuma piemērošanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

To piemēro no 2023. gada 21. septembra.

Briselē, 2023. gada 14. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2014/763/ES (2014. gada 24. oktobris), ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai absorbējošiem higiēnas produktiem (OV L 320, 6.11.2014., 46. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums (ES) 2018/1590 (2018. gada 19. oktobris), ar ko attiecībā uz tādu ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu, pēc kuriem piešķir ES ekomarķējumu noteiktiem produktiem, un saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņu groza Lēmumu 2012/481/ES, Lēmumu 2014/391/ES, Lēmumu 2014/763/ES un Lēmumu 2014/893/ES (OV L 264, 23.10.2018., 24. lpp.).

3

(4)  Komisijas Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatu par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (COM(2017) 355 final).

4

EMAS

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020) 98 final, OV C 364, 28.10.2020., 94. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums 2014/350/ES (2014. gada 5. jūnijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu ES ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem (OV L 174, 13.6.2014., 45. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

ES ekomarķējuma kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai absorbējošiem higiēnas produktiem

ES ekomarķējuma kritēriji ir orientēti uz vidiskā snieguma ziņā tirgū labākajiem absorbējošajiem higiēnas produktiem. Kritēriju fokusā ir galvenā vidiskā ietekme, kas saistīta ar šo produktu aprites ciklu, un tie ir vērsti uz dažādu aprites ekonomikas aspektu popularizēšanu.

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

Lai produktam varētu piešķirt ES ekomarķējumu, tam jāatbilst katrai prasībai. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz rakstisku apstiprinājumu, ka visi kritēriji ir izpildīti.

Konkrētās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas pie katra kritērija atsevišķi.

Ja pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, šos pierādījumus sagatavot var pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji (pēc vajadzības).

Kompetentās struktūras pirmām kārtām atzīst apliecinājumus, ko izdevušas struktūras, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam harmonizētajam testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju standartam, un verifikācijas, ko veikušas struktūras, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam harmonizētajam produktu, procesu un pakalpojumu sertifikācijas struktūru standartam.

Attiecīgā gadījumā drīkst izmantot citas testēšanas metodes, nevis tās, kuras ir norādītas katram kritērijam, ja kompetentā struktūra, kas pieteikumu novērtē, šīs metodes atzīst par pielīdzināmām.

Attiecīgā gadījumā kompetentās struktūras var pieprasīt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgu verifikāciju.

Ja mainās ES ekomarķējumu saņēmuša produkta piegādātājs vai ražošanas objekts, par to paziņo kompetentajām struktūrām, sniedzot apliecinošu informāciju, kas dod iespēju verificēt, ka kritēriji joprojām tiek ievēroti.

Priekšnoteikums ir tāds, ka produktam jāatbilst visām tās valsts (valstu) attiecīgajām juridiskajām prasībām, kurā (kurās) produktu paredzēts laist tirgū. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par produkta atbilstību šai prasībai.

Kopā ar pieteikumu uz ES ekomarķējumu sniedz šādu informāciju:

| a) | produkta apraksts, kurā norādīta arī atsevišķu produkta vienību masa un produkta kopējā masa; |
| --- | --- |

a)

produkta apraksts, kurā norādīta arī atsevišķu produkta vienību masa un produkta kopējā masa;

| b) | tirdzniecības iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa;

| c) | grupas iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa; |
| --- | --- |

c)

grupas iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa;

| d) | atsevišķo komponentu apraksts, kurā norādīta arī katra komponenta masa; |
| --- | --- |

d)

atsevišķo komponentu apraksts, kurā norādīta arī katra komponenta masa;

| e) | produktā izmantotie komponenti, materiāli un visas tajā izmantotās vielas, katra šā elementa masa un CAS numurs, ja tāds ir. |
| --- | --- |

e)

produktā izmantotie komponenti, materiāli un visas tajā izmantotās vielas, katra šā elementa masa un CAS numurs, ja tāds ir.

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “piedevas” ir vielas, kas komponentiem, materiāliem vai gatavajam produktam pievienotas, lai uzlabotu vai saglabātu kādas tā īpašības; |
| --- | --- |

1)

“piedevas” ir vielas, kas komponentiem, materiāliem vai gatavajam produktam pievienotas, lai uzlabotu vai saglabātu kādas tā īpašības;

| 2) | “biobāzēta plastmasa” ir plastmasa, kas izgatavota no biobāzētām izejvielām, kuras ir ievadresurss tās ražošanā. Konvencionālā plastmasa tiek ražota no fosilajiem resursiem (naftas un dabasgāzes), savukārt biobāzēta plastmasa tiek ražota no biomasas. Pašlaik biomasa galvenokārt tiek iegūta no augiem, kas tiek ar nolūku audzēti izmantošanai par ievadresursiem fosilo resursu aizstāšanai, piemēram, cukurniedrēm, graudaugiem, eļļas augiem, vai to veido nepārtikas resursi, piemēram, koksne. Citi avoti ir organiskie atkritumi un blakusprodukti, piemēram, lietota pārtikas eļļa, cukurniedru izspaidas un taleļļa. Plastmasu var pilnībā vai daļēji izgatavot no biobāzētiem ievadresursiem. Biobāzēta plastmasa var būt gan bionoārdāma, gan bionenoārdāma; |
| --- | --- |

2)

“biobāzēta plastmasa” ir plastmasa, kas izgatavota no biobāzētām izejvielām, kuras ir ievadresurss tās ražošanā. Konvencionālā plastmasa tiek ražota no fosilajiem resursiem (naftas un dabasgāzes), savukārt biobāzēta plastmasa tiek ražota no biomasas. Pašlaik biomasa galvenokārt tiek iegūta no augiem, kas tiek ar nolūku audzēti izmantošanai par ievadresursiem fosilo resursu aizstāšanai, piemēram, cukurniedrēm, graudaugiem, eļļas augiem, vai to veido nepārtikas resursi, piemēram, koksne. Citi avoti ir organiskie atkritumi un blakusprodukti, piemēram, lietota pārtikas eļļa, cukurniedru izspaidas un taleļļa. Plastmasu var pilnībā vai daļēji izgatavot no biobāzētiem ievadresursiem. Biobāzēta plastmasa var būt gan bionoārdāma, gan bionenoārdāma;

| 3) | “celulozes pulpa” ir šķiedrains materiāls, kas galvenokārt sastāv no celulozes un ko iegūst, lignoceluloziskus materiālus apstrādājot ar vienu vai vairākiem šķiedrošanas un/vai balināšanas ķimikāliju ūdens šķīdumiem; |
| --- | --- |

3)

“celulozes pulpa” ir šķiedrains materiāls, kas galvenokārt sastāv no celulozes un ko iegūst, lignoceluloziskus materiālus apstrādājot ar vienu vai vairākiem šķiedrošanas un/vai balināšanas ķimikāliju ūdens šķīdumiem;

| 4) | “komponents” ir viens vai vairāki materiāli un ķīmiski produkti, kam absorbējošajā higiēnas produktā kopā ir lietderīga funkcija, piemēram, absorbējošs pamatslānis, adhezīvs vai ārēja aizsargplēve; |
| --- | --- |

4)

“komponents” ir viens vai vairāki materiāli un ķīmiski produkti, kam absorbējošajā higiēnas produktā kopā ir lietderīga funkcija, piemēram, absorbējošs pamatslānis, adhezīvs vai ārēja aizsargplēve;

| 5) | “kompozīts iepakojums” ir iepakojuma vienība, kas izgatavota no diviem vai vairākiem dažādiem materiāliem, kurus nevar atdalīt manuāli un kuri tādējādi veido vienu nedalāmu vienību, izņemot materiālus, kuri izmantoti marķējumam, aizdarei un noslēgšanai; |
| --- | --- |

5)

“kompozīts iepakojums” ir iepakojuma vienība, kas izgatavota no diviem vai vairākiem dažādiem materiāliem, kurus nevar atdalīt manuāli un kuri tādējādi veido vienu nedalāmu vienību, izņemot materiālus, kuri izmantoti marķējumam, aizdarei un noslēgšanai;

| 6) | “grupas iepakojums”, ko dēvē arī par sekundāro iepakojumu, ir iepakojums, kas paredzēts noteikta daudzuma tirdzniecības vienību grupēšanai tirdzniecības vietā, neatkarīgi no tā, vai šādi iepakotas vienības tā pārdod tiešajiem lietotājiem vai izmanto tikai tam, lai papildinātu plauktus tirdzniecības vietā vai izveidotu krājumu vai izplatīšanas vienību, un ko var no produkta noņemt, neietekmējot produkta īpašības; |
| --- | --- |

6)

“grupas iepakojums”, ko dēvē arī par sekundāro iepakojumu, ir iepakojums, kas paredzēts noteikta daudzuma tirdzniecības vienību grupēšanai tirdzniecības vietā, neatkarīgi no tā, vai šādi iepakotas vienības tā pārdod tiešajiem lietotājiem vai izmanto tikai tam, lai papildinātu plauktus tirdzniecības vietā vai izveidotu krājumu vai izplatīšanas vienību, un ko var no produkta noņemt, neietekmējot produkta īpašības;

| 7) | “piemaisījumi” ir atliekvielas, piesārņotāji, kontaminanti utt. no ražošanas, arī izejvielu ražošanas, kuri izejvielā/sastāvdaļā un/vai ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā) paliek koncentrācijā, kas ir mazāka nekā 100 ppm (0,0100 % (masa/masa), 100 mg/kg); |
| --- | --- |

7)

“piemaisījumi” ir atliekvielas, piesārņotāji, kontaminanti utt. no ražošanas, arī izejvielu ražošanas, kuri izejvielā/sastāvdaļā un/vai ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā) paliek koncentrācijā, kas ir mazāka nekā 100 ppm (0,0100 % (masa/masa), 100 mg/kg);

| 8) | “ievadvielas” ir visas vielas ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā), arī piedevas (piemēram, konservanti un stabilizētāji) izejvielās. Par ievadvielām uzskata arī vielas, par kurām zināms, ka tās no ievadvielām izdalās stabilizētos ražošanas apstākļos (piemēram, formaldehīds un arilamīns); |
| --- | --- |

8)

“ievadvielas” ir visas vielas ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā), arī piedevas (piemēram, konservanti un stabilizētāji) izejvielās. Par ievadvielām uzskata arī vielas, par kurām zināms, ka tās no ievadvielām izdalās stabilizētos ražošanas apstākļos (piemēram, formaldehīds un arilamīns);

| 9) | “mākslīgās celulozes šķiedras”, ko dēvē arī par reģenerētām šķiedrām, ir šķiedras, kas iegūtas no izejvielas celulozes, arī viskoze, modāls, liocels, kupro un triacetāts; |
| --- | --- |

9)

“mākslīgās celulozes šķiedras”, ko dēvē arī par reģenerētām šķiedrām, ir šķiedras, kas iegūtas no izejvielas celulozes, arī viskoze, modāls, liocels, kupro un triacetāts;

| 10) | “materiāli” ir materiāli, no kā sastāv dažādi absorbējoša higiēnas produkta komponenti, piemēram, pūkveida pulpa, kokvilna vai polipropilēns (PP); |
| --- | --- |

10)

“materiāli” ir materiāli, no kā sastāv dažādi absorbējoša higiēnas produkta komponenti, piemēram, pūkveida pulpa, kokvilna vai polipropilēns (PP);

| 11) | “iepakojums” ir no jebkāda materiāla izgatavots priekšmets, ko paredzēts izmantot, lai saturētu, aizsargātu, pārkrautu, piegādātu vai noformētu produktus, un kam atkarībā no funkcijas, materiāla un dizaina var būt dažāds formāts, piemēram,






  a) | priekšmeti, kas nepieciešami, lai produktu saturētu, nostiprinātu vai saglabātu visā tā aprites ciklā, bet kas nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu; |
| --- | --- | --- |

11)

“iepakojums” ir no jebkāda materiāla izgatavots priekšmets, ko paredzēts izmantot, lai saturētu, aizsargātu, pārkrautu, piegādātu vai noformētu produktus, un kam atkarībā no funkcijas, materiāla un dizaina var būt dažāds formāts, piemēram,

a)

priekšmeti, kas nepieciešami, lai produktu saturētu, nostiprinātu vai saglabātu visā tā aprites ciklā, bet kas nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta komponenti un palīgelementi, kas šajā priekšmetā iestrādāti; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta komponenti un palīgelementi, kas šajā priekšmetā iestrādāti;

| c) | šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta palīgelementi, kas ir tieši piekarināti vai piestiprināti produktam un pilda iepakojuma funkciju, bet nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu, utt.; |
| --- | --- |

c)

šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta palīgelementi, kas ir tieši piekarināti vai piestiprināti produktam un pilda iepakojuma funkciju, bet nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu, utt.;

| 12) | “plastmasas materiāli”, arī “plastmasa”, ir polimēri Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1) 3. panta 5) punkta izpratnē, kuriem var būt pievienotas piedevas vai citas vielas un kuri spēj funkcionēt kā gatavā produkta un/vai iepakojuma galvenie strukturālie komponenti, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskus polimērus; |
| --- | --- |

12)

“plastmasas materiāli”, arī “plastmasa”, ir polimēri Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1) 3. panta 5) punkta izpratnē, kuriem var būt pievienotas piedevas vai citas vielas un kuri spēj funkcionēt kā gatavā produkta un/vai iepakojuma galvenie strukturālie komponenti, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskus polimērus;

| 13) | “polimērs” ir viela, kas sastāv no molekulām, kuras raksturo viena vai vairāku veidu monomēru vienību secība. Šādu molekulu molekulmasām jābūt izkliedētām noteiktā diapazonā, kurā molekulmasu atšķirības galvenokārt saistāmas ar monomēru vienību skaita atšķirībām. Polimērā a) masas ziņā vienkāršā vairākumā ir molekulas no vismaz trim monomēru vienībām, kas ar kovalentu saiti ir saistītas vismaz ar vēl vienu monomēra vienību vai citu reaktantu; b) masas ziņā mazāk nekā vienkāršā vairākumā ir molekulas ar tādu pašu molekulmasu. Šajā definīcijā “monomēra vienība” ir monomēra molekula, kas polimerizācijas reakcijā ir izveidojusi polimēru, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

13)

“polimērs” ir viela, kas sastāv no molekulām, kuras raksturo viena vai vairāku veidu monomēru vienību secība. Šādu molekulu molekulmasām jābūt izkliedētām noteiktā diapazonā, kurā molekulmasu atšķirības galvenokārt saistāmas ar monomēru vienību skaita atšķirībām. Polimērā a) masas ziņā vienkāršā vairākumā ir molekulas no vismaz trim monomēru vienībām, kas ar kovalentu saiti ir saistītas vismaz ar vēl vienu monomēra vienību vai citu reaktantu; b) masas ziņā mazāk nekā vienkāršā vairākumā ir molekulas ar tādu pašu molekulmasu. Šajā definīcijā “monomēra vienība” ir monomēra molekula, kas polimerizācijas reakcijā ir izveidojusi polimēru, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1907/2006;

| 14) | “produkta vienība” ir vismazākā vienība, ko patērētājs var izmantot un kas pilda produkta funkciju; |
| --- | --- |

14)

“produkta vienība” ir vismazākā vienība, ko patērētājs var izmantot un kas pilda produkta funkciju;

| 15) | “reciklējamība” atspoguļo reciklēšanai pieejamo priekšmeta daudzumu (masas vai procentuālās daļas izteiksmē); |
| --- | --- |

15)

“reciklējamība” atspoguļo reciklēšanai pieejamo priekšmeta daudzumu (masas vai procentuālās daļas izteiksmē);

| 16) | “reciklētā materiāla saturs” ir priekšmeta daudzums (pēc virsmas laukuma, garuma, tilpuma vai masas), kas iegūts no reciklētiem pēcpatēriņa un/vai pēcražošanas atkritumiem. Šajā gadījumā priekšmets var būt produkts vai iepakojums; |
| --- | --- |

16)

“reciklētā materiāla saturs” ir priekšmeta daudzums (pēc virsmas laukuma, garuma, tilpuma vai masas), kas iegūts no reciklētiem pēcpatēriņa un/vai pēcražošanas atkritumiem. Šajā gadījumā priekšmets var būt produkts vai iepakojums;

| 17) | “reciklēšana”, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 3. pantu (2), ir jebkāda atgūšanas operācija, kurā atkritummateriālus atkalpārstrādā produktos, materiālos vai vielās sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdziens ietver organisku materiālu atkalpārstrādi, bet neietver enerģijas atgūšanu un atkalpārstrādi materiālos, kas izmantojami par degvielu vai aizbēršanas operācijām; |
| --- | --- |

17)

“reciklēšana”, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 3. pantu (2), ir jebkāda atgūšanas operācija, kurā atkritummateriālus atkalpārstrādā produktos, materiālos vai vielās sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdziens ietver organisku materiālu atkalpārstrādi, bet neietver enerģijas atgūšanu un atkalpārstrādi materiālos, kas izmantojami par degvielu vai aizbēršanas operācijām;

| 18) | “tirdzniecības iepakojums”, ko dēvē arī par primāro iepakojumu, ir iepakojums, kas projektēts tā, lai galalietotājam vai patērētājam tirdzniecības vietā tā būtu tirdzniecības vienība, kas sastāv no produktiem un iepakojuma; |
| --- | --- |

18)

“tirdzniecības iepakojums”, ko dēvē arī par primāro iepakojumu, ir iepakojums, kas projektēts tā, lai galalietotājam vai patērētājam tirdzniecības vietā tā būtu tirdzniecības vienība, kas sastāv no produktiem un iepakojuma;

| 19) | “atsevišķs komponents”, ko dēvē arī par papildu komponentu, ir iepakojuma komponents, kurš ir nodalīts no iepakojuma vienības pamatkorpusa un var būt no cita materiāla, kurš, lai produktam piekļūtu, pilnībā un pastāvīgi jāatdala no iepakojuma pamatvienības un no kura parasti atbrīvojas pirms iepakojuma vienības izmešanas un atsevišķi no tās. Absorbējošu higiēnas produktu gadījumā tas ir jebkurš tāds komponents ar aizsargājošu vai higiēnisku funkciju, kuru noņem pirms produkta lietošanas, piemēram, individuāls iesaiņojums vai plēve, kurā daži absorbējoši higiēnas produkti ir iesaiņoti tirdzniecības iepakojumā (galvenokārt tamponi un higiēniskās paketes), zīdaiņu autiņu un higiēnisko pakešu aizsargstrēmele vai aizsargpapīrs vai tamponu aplikators; |
| --- | --- |

19)

“atsevišķs komponents”, ko dēvē arī par papildu komponentu, ir iepakojuma komponents, kurš ir nodalīts no iepakojuma vienības pamatkorpusa un var būt no cita materiāla, kurš, lai produktam piekļūtu, pilnībā un pastāvīgi jāatdala no iepakojuma pamatvienības un no kura parasti atbrīvojas pirms iepakojuma vienības izmešanas un atsevišķi no tās. Absorbējošu higiēnas produktu gadījumā tas ir jebkurš tāds komponents ar aizsargājošu vai higiēnisku funkciju, kuru noņem pirms produkta lietošanas, piemēram, individuāls iesaiņojums vai plēve, kurā daži absorbējoši higiēnas produkti ir iesaiņoti tirdzniecības iepakojumā (galvenokārt tamponi un higiēniskās paketes), zīdaiņu autiņu un higiēnisko pakešu aizsargstrēmele vai aizsargpapīrs vai tamponu aplikators;

| 20) | “vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte”, arī “endokrīnie disruptori”, ir vielas, kas atzītas par tādām, kurām ir raksturīga endokrīnā disruptivitāte (attiecībā uz cilvēka veselību un/vai vidi) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu (kandidātu saraksts ar apstiprināmām vielām, kuras rada ļoti lielas bažas) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (3), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (4), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (5); |
| --- | --- |

20)

“vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte”, arī “endokrīnie disruptori”, ir vielas, kas atzītas par tādām, kurām ir raksturīga endokrīnā disruptivitāte (attiecībā uz cilvēka veselību un/vai vidi) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu (kandidātu saraksts ar apstiprināmām vielām, kuras rada ļoti lielas bažas) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (3), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (4), vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (5);

| 21) | “īpaši absorbējoši polimēri” ir sintētiski polimēri, kas izstrādāti tā, lai tie absorbētu un aizturētu šķidruma daudzumu, kas ievērojami pārsniedz pašu polimēru masu; |
| --- | --- |

21)

“īpaši absorbējoši polimēri” ir sintētiski polimēri, kas izstrādāti tā, lai tie absorbētu un aizturētu šķidruma daudzumu, kas ievērojami pārsniedz pašu polimēru masu;

| 22) | “sintētiski polimēri” ir lielmolekulāras vielas, izņemot celulozes pulpu, kas ar nolūku iegūtas






  a) | polimerizācijas procesā, piemēram, polipievienošanā vai polikondensācijā, vai citos līdzīgos procesos, kuros kombinē monomērus un citas sākvielas; |
| --- | --- | --- |

22)

“sintētiski polimēri” ir lielmolekulāras vielas, izņemot celulozes pulpu, kas ar nolūku iegūtas

a)

polimerizācijas procesā, piemēram, polipievienošanā vai polikondensācijā, vai citos līdzīgos procesos, kuros kombinē monomērus un citas sākvielas;

| b) | ķīmiski modificējot dabīgas vai sintētiskas makromolekulas; |
| --- | --- |

b)

ķīmiski modificējot dabīgas vai sintētiskas makromolekulas;

| c) | mikrobiālā fermentācijā. |
| --- | --- |

c)

mikrobiālā fermentācijā.

1. kritērijs.   Pūkveida pulpa

Šo kritēriju piemēro pūkveida pulpai, kas veido ≥ 1 % (masa/masa) no gatavā produkta.

1.1.   
  Pūkveida pulpas ieguve

Visas (100 %) pūkveida pulpas piegādātājiem ir derīgs pārraudzības ķēdes sertifikāts, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma.

Vismaz 70 % koksnes izejvielu, ko izmanto pūkveida pulpas ražošanā, ir derīgi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma. Atlikusī koksnes izejvielu daļa, arī visa jaunkoksne, ir kontrolēta koksne, kam piemēro verifikācijas sistēmu, kura nodrošina, ka tās izcelsme ir likumīga un ka tā atbilst citām sertifikācijas shēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu.

Sertifikācijas struktūras, kas izdod pārraudzības ķēdes un/vai ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikātus, ir akreditētas/atzītas attiecīgajā sertifikācijas shēmā.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgiem neatkarīgi sagatavotiem pārraudzības ķēdes sertifikātiem par visas (100 %) produktā izmantotās pūkveida pulpas piegādātājiem. Kā neatkarīgu trešās puses veiktu sertifikāciju akceptē FSC, PEFC vai tām pielīdzināmas shēmas sertifikāciju.

Turklāt pieteikuma iesniedzējs iesniedz revidētus grāmatvedības dokumentus, kas pierāda, ka vismaz 70 % koksnes izejvielu, ko izmanto pūkveida pulpas ražošanā, ir sertificēts materiāls saskaņā ar derīgām FSC, PEFC vai tām pielīdzināmām shēmām. Revidētie grāmatvedības dokumenti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras grāmatvedības dokumentus divpadsmit mēnešus pēc ES ekomarķējuma licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz.

Ja pūkveida pulpa tiek izmantota gaisveidotā (air-laid) materiālā, tad gaisveidotā materiāla piegādātājs produktā izmantotajam gaisveidotā materiāla daudzumam iedala kredītus, iesniedzot rēķinus, kas pamato iedalīto kredītu skaitu.

Attiecībā uz atlikušo koksnes izejvielu daļu iesniedz pierādījumus, ka nesertificētā jaunmateriāla saturs nepārsniedz 30 % un ka tas ir kontrolēts verifikācijas sistēmā, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst visām citām sertifikācijas shēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu. Ja sertifikācijas shēmā nav īpaši prasīts, lai viss jaunmateriāls būtu iegūts no tādu sugu augiem, kas nav ĢMO, iesniedz papildu pierādījumus, kas to apliecina.

1.2.   
  Pūkveida pulpas balināšana

Produktā izmantotā pulpa nedrīkst būt balināta ar gāzveida elementāro hloru (Cl2).

Bez elementārā hlora balinātas (BEHB) pulpas gadījumā gada vidējās adsorbējamo organiski saistīto halogēnu (AOH) emisijas, izteiktas kg uz gaissausu tonnu (GSt), no katras ES ekomarķējumu saņēmušos produktos izmantotās pulpas ražošanas, nepārsniedz 0,140 kg/GSt.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, ko pamato ar testēšanas pārskatu no testa, kas veikts, izmantojot testēšanas metodi ISO 9562:2004, norādot arī AOH emisijas attiecībā pret BEHB balināto pulpu, izteiktas kg AOH/GSt pulpas. Ja izmanto dažādu šķiru pulpu, pieteikuma iesniedzējs iesniedz informāciju par katras šķiras pulpas AOH emisijām. Par testēšanas metodēm var akceptēt pielīdzināmas metodes, ja tās par pielīdzināmām uzskata trešā puse, un tām pievieno detalizētus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šai prasībai, kā arī saistītos apliecinošos dokumentus.

AOH emisijas mēra, ņemot nefiltrētus un nenostādinātus paraugus vietā, kur efluents izplūst no fabrikas notekūdeņu attīrīšanas stacijas. Gadījumos, kad fabrikas efluents tiek novirzīts uz komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju vai kādu citu ārēju attīrīšanas staciju, analizē nefiltrētus un nenostādinātus paraugus no fabrikas efluenta kanalizācijas izvadpunkta un rezultātus reizina ar attiecīgās komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas vai ārējās notekūdeņu attīrīšanas stacijas standarta atdalīšanas efektivitātes koeficientu. Atdalīšanas efektivitātes koeficienta pamatā ir komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas vai citas ārējās notekūdeņu attīrīšanas stacijas operatora sniegtā informācija.

Informāciju par AOH emisijām izsaka kā gada vidējo vērtību no vismaz 12 mērījumiem, ko izdara vismaz reizi mēnesī. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila. Apliecinošajos dokumentos iekļauj norādi par mērījumu biežumu.

AOH mēra tikai tajos tehniskajos procesos, kuros pulpas balināšanai izmanto hlora savienojumus (balināšana bez elementārā hlora). AOH nav vajadzības mērīt efluentā no tādas pulpas ražošanas, kurā balināšanu neveic vai balināšanā hloru saturošas vielas neizmanto.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī pulpas ražotāja deklarāciju, ka nav izmantots gāzveida elementārais hlors (Cl2).

Ja pieteikuma iesniedzējs neizmanto nekādu BEHB pulpu, pietiek ar attiecīgu deklarāciju.

1.3.   
  Pūkveida pulpas ražošanā radušās emisijas ūdenī (ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) un fosfors (P)) un gaisā (sēra savienojumi (S) un NOx)

Pulpas ražošanā radušās emisijas ūdenī un gaisā izsaka punktos (PĶSP, PP, PS, PNOx). Punktus aprēķina, faktisko emisiju vērtību dalot ar 1. tabulā norādītajām atsauces vērtībām.

| — | Ne PĶSP, ne PP, PS, ne PNOx atsevišķi nepārsniedz 1,5. |
| --- | --- |

—

Ne PĶSP, ne PP, PS, ne PNOx atsevišķi nepārsniedz 1,5.

| — | Punktu summa (Pkopā = PĶSP + PS + PNOx + PP) nepārsniedz 4,0. |
| --- | --- |

—

Punktu summa (Pkopā = PĶSP + PS + PNOx + PP) nepārsniedz 4,0.

Ar katru izmantoto pulpu “i” saistītajām izmērītajām emisijām (ko izsaka kg/GSt) piemēro svērumu atbilstoši pulpas proporcionālajam daudzumam (pulpa “i” attiecībā pret gaissausas pulpas “i” tonnu) un rezultātus saskaita. Atsauces vērtības katra izmantotā veida pulpai ir norādītas 1. tabulā. Visbeidzot, kopējās emisijas dala ar kopējo atsauces vērtību, kā redzams šajā formulā, kuru izmanto ĶSP aprēķināšanai:

Formula

1. tabula

Dažādu pulpas veidu emisiju atsauces vērtības ĶTMP – ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta pulpa; ĶMNS – ar ķīmiski mehānisko paņēmienu un neitrālu sulfītu iegūta pulpa

| | Atsauces vērtības (kg/GSt) |
| --- | --- |
| ĶSPats. | Pats. | Sats. | NOxats. |
| Integrētas fabrikas |
| Balināta ķīmiskā pulpa (izņemot sulfītpulpu) | 16,0 | 0,030  (6)

  0,05  (7) | 0,6 | 1,5 |
| Balināta ķīmiskā pulpa (sulfītpulpa) | 24,0 | 0,03 | 0,6 | 1,5 |
| Nebalināta ķīmiskā pulpa | 6,5 | 0,02 | 0,6 | 1,5 |
| Nebalināta ķīmiskā pulpa (tikai UKP-E kvalitātes) | 6,5 | 0,035 | 0,6 | 1,5 |
| ĶTMP | 15,0 | 0,01 | 0,2 | 0,3 |
| ĶMNS | 11 | 0,02 | 0,4 | 1,5 |
| Neintegrētas fabrikas
   (8) |
| Pārveidošanas process | 1 | 0,001 | 0,15 | 0,6 |

Atsauces vērtības (kg/GSt)

ĶSPats.

Pats.

Sats.

NOxats.

Integrētas fabrikas

Balināta ķīmiskā pulpa (izņemot sulfītpulpu)

16,0

0,030  (6)

0,05  (7)

0,6

1,5

Balināta ķīmiskā pulpa (sulfītpulpa)

24,0

0,03

0,6

1,5

Nebalināta ķīmiskā pulpa

6,5

0,02

0,6

1,5

Nebalināta ķīmiskā pulpa (tikai UKP-E kvalitātes)

6,5

0,035

0,6

1,5

ĶTMP

15,0

0,01

0,2

0,3

ĶMNS

11

0,02

0,4

1,5

Neintegrētas fabrikas
   (8)

Pārveidošanas process

1

0,001

0,15

0,6

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz detalizētus aprēķinus un testu datus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus, to vidū testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot šādas nepārtrauktā vai periodiskā monitoringa standarta testēšanas metodes: ĶSP – ISO 15705 vai ISO 6060; kopējais P – EN ISO 6878; NOx – EN 14792, ISO 11564 vai EPA 7.e metode; S (sēra oksīdi) – EN 14791, EPA 6.C vai 8. metode; S (reducētais sērs) – EPA 15.A, 16.A, 16.B vai 16.c metode; S saturs naftas produktos – ISO 8754; S saturs akmeņoglēs – ISO 19579; S saturs biomasā – EN 15289. Akceptē testēšanas metodes, kuru tvērumu un prasību standartus uzskata par pielīdzināmiem kādam no nosauktajiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem un kuru pielīdzināmību ir apstiprinājusi neatkarīga trešā puse. Emisiju monitoringam var izmantot arī ātros testus, ja vien tie tiek regulāri (piemēram, ik mēnesi) pārbaudīti, proti, salīdzināti ar minētajām standartmetodēm vai piemērotām pielīdzināmām metodēm.

ĶSP mērījumu gadījumā akceptē nepārtrauktu monitoringu, kas balstīts uz kopējā organiskā oglekļa (KOO) satura analīzi, ja vien attiecībā uz konkrēto objektu ir noskaidrota korelācija starp KOO un ĶSP rezultātiem.

Minimālais ĶSP mērījumu un kopējā P emisiju mērījumu biežums ir reize nedēļā. S un NOx emisijas mēra vismaz divas reizes kalendārajā gadā (ar četru līdz sešu mēnešu intervālu).

Datus ziņo kā gada vidējās vērtības, izņemot gadījumus, kad:

| — | ražošanas kampaņa notiek ierobežotu laika sprīdi, |
| --- | --- |

—

ražošanas kampaņa notiek ierobežotu laika sprīdi,

| — | ražotne ir jauna vai pārbūvēta, kādā gadījumā mērījumu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila. |
| --- | --- |

—

ražotne ir jauna vai pārbūvēta, kādā gadījumā mērījumu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila.

Mērījumu rezultāti ir konkrētajai ražošanas kampaņai reprezentatīvi, un katra emisiju parametra mērījumi ir veikti pietiekamā skaitā. Apliecinošajos dokumentos norāda mērījumu biežumu un ĶSP, kopējā P, S un NOx punktu aprēķinu.

Emisijas ūdenī mēra, ņemot nefiltrētus un nenostādinātus ūdens paraugus vietā, kur efluents izplūst no fabrikas notekūdeņu attīrīšanas stacijas. Gadījumos, kad fabrikas efluents tiek novirzīts uz komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju vai kādu citu ārēju attīrīšanas staciju, analizē nefiltrētus un nenostādinātus paraugus no fabrikas efluenta kanalizācijas izvadpunkta un rezultātus reizina ar attiecīgās komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas vai ārējās notekūdeņu attīrīšanas stacijas standarta atdalīšanas efektivitātes koeficientu. Atdalīšanas efektivitātes koeficienta pamatā ir komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas vai citas ārējās notekūdeņu attīrīšanas stacijas operatora sniegtā informācija.

Emisijas gaisā ietver visas S un NOx emisijas, kas rodas pulpas ražošanā, arī tvaika ražošanā ārpus ražošanas objekta, atskaitot elektroenerģijas ražošanai iedalītās emisijas. Ja vienā stacijā veic siltumenerģijas un elektroenerģijas koģenerāciju, no kopējā daudzuma atskaita S savienojumu un NOx emisijas, kas rodas elektroenerģijas ražošanā objektā. Elektroenerģijas ražošanā radušos emisiju īpatsvaru aprēķina šādi:

2 × (MWh(elektroenerģija)/[2 × MWh(elektroenerģija) + MWh(siltumenerģija)]

Šajā aprēķinā elektroenerģija ir koģenerācijas stacijā saražotā elektroenerģija, un siltumenerģija ir tīrais siltums, kas no koģenerācijas stacijas piegādāts pulpas ražošanai.

S savienojumu un NOx mērījumus veic atguves katliem, kaļķu cepļiem, tvaika katliem un spēcīgi smakojošu gāzu iznīcināšanas krāsnīm. Ņem vērā arī difūzās emisijas.

Ziņotajās emitēto S savienojumu vērtībās iekļauj gan oksidētā, gan reducētā S emisijas (SO2 un kopējo reducēto sēru, mērītu S izteiksmē). S emisijas, kas rodas, siltumenerģijas ražošanai izmantojot naftas produktus, ogles vai citas ārējas degvielas, kuru sēra saturs ir zināms, var nemērīt, bet aprēķināt, un tās ņem vērā.

1.4.   
  CO2 emisijas no pūkveida pulpas ražošanas

CO2 emisijas no pūkveida pulpas ražošanas nepārsniedz 2. tabulā norādītās vērtības, ieskaitot emisijas no elektroenerģijas ražošanas (objektā vai ārpus tā). CO2 emisijas ietver emisijas no visiem energoresursiem, ko izmanto pulpas ražošanā.

Energoresursu CO2 emisiju aprēķināšanai izmanto 3. tabulā norādītās emisiju atsauces vērtības. Citu energoresursu CO2 emisijas faktori vajadzības gadījumā atrodami Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/2066 (9) VI pielikumā, savukārt tīkla elektroenerģijas CO2 emisijas faktoriem būtu jāatbilst Komisijas Deleģētajai regulai (ES) 2019/331 (10).

2. tabula

Robežvērtības dažādu veidu pulpai. ĶTMP – ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta pulpa

| Integrētas fabrikas |
| --- |
| Ķīmiskā un pusķīmiskā pulpa | 400 kg CO2/GSt |
| ĶTMP | 900 kg CO2/GSt |
| Neintegrētas fabrikas |
| Pārveidošanas process  (11) | 95 kg CO2/GSt |

Integrētas fabrikas

Ķīmiskā un pusķīmiskā pulpa

400 kg CO2/GSt

ĶTMP

900 kg CO2/GSt

Neintegrētas fabrikas

Pārveidošanas process  (11)

95 kg CO2/GSt

3. tabula

Dažādu energoresursu CO2 emisiju atsauces vērtības

| Degviela | CO2 emisijas | Mērvienība | Atsauces avots |
| --- | --- | --- | --- |
| Ogles | 94,6 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Jēlnafta | 73,3 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Degvieleļļas 1. frakcija | 74,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Degvieleļļas 2.–5. frakcija | 77,4 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Sašķidrinātā naftas gāze | 63,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Dabasgāze | 56,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Tīkla elektroenerģija | 376 | g CO2 fos./kWh | Regula (ES) 2019/331 |

Degviela

CO2 emisijas

Mērvienība

Atsauces avots

Ogles

94,6

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Jēlnafta

73,3

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Degvieleļļas 1. frakcija

74,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Degvieleļļas 2.–5. frakcija

77,4

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Sašķidrinātā naftas gāze

63,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Dabasgāze

56,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Tīkla elektroenerģija

376

g CO2 fos./kWh

Regula (ES) 2019/331

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus un detalizētus aprēķinus, kas pierāda atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus.

Attiecībā uz katru izmantoto pulpu pulpas ražotājs pieteikuma iesniedzējam norāda vienu CO2 emisijas vērtību, ko izsaka kg CO2/GSt.

CO2 emisiju datos iekļauj datus par visiem energoresursiem, kurus izmanto pulpas ražošanā, arī elektroenerģijas ražošanas emisijām (objektā vai ārpus tā).

Aprēķinot CO2 emisijas, iepirktās un ražošanas procesos izmantotās atjaunīgo energoresursu enerģijas daudzumu ieskaita kā nulli CO2 emisiju. Attiecībā uz biomasas sadedzināšanu tas nozīmē, ka biomasai ir jāatbilst relevantajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (12). Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgus dokumentus, kas apliecina, ka šāda enerģija fabrikā patiešām tiek izmantota vai ir no ārējiem avotiem iepirkta (līguma kopija un rēķins, kurā norādīta iepirktās elektroenerģijas atjaunīgā daļa).

Aprēķinu un/vai masas bilanču periods atbilst 12 mēnešus ilgam ražošanas periodam. Reizi gadā mērījumus atkārto. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā aprēķinu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila. Aprēķini ir attiecīgajai ražošanas kampaņai reprezentatīvi.

Tīkla elektroenerģijai izmanto iepriekš norādīto vērtību (Eiropas vidējo vērtību), ja vien pieteikuma iesniedzējs neiesniedz dokumentus, kuros ir norādīta tieši tā piegādātāju piegādātās elektroenerģijas vērtība (līgums par norādīto elektroenerģiju vai sertificēto elektroenerģiju). Šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs iepriekš norādītās vērtības vietā var izmantot šo vērtību. Dokumentos, ko izmanto atbilstības pierādīšanai, ietver tehniskās specifikācijas, kurās norādīta vidējā vērtība (piemēram, līguma kopiju).

1.5.   
  Pūkveida pulpas ražošanā patērētā enerģija

Pulpas ražošanā patērētā enerģija ietver gan elektroenerģijas patēriņu, gan degvielas patēriņu siltuma ražošanai, un to izsaka punktos (Pelektroenerģija un Pdegviela). Piemēro šādas robežvērtības un atsauces vērtības:

| — | Pelektroenerģija < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pelektroenerģija < 1,5;

| — | Pdegviela < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pdegviela < 1,5;

| — | Kopējais punktu skaits (Pkop. = Pelektroenerģija + Pdegviela) nepārsniedz 2,5. |
| --- | --- |

—

Kopējais punktu skaits (Pkop. = Pelektroenerģija + Pdegviela) nepārsniedz 2,5.

Elektroenerģijas patēriņa punktu aprēķināšana:

Formula

kur

Epulpa i = iekšēji saražotā elektroenerģija + iepirktā elektroenerģija – pārdotā elektroenerģija;

Epulpas i ats. vērt. – kā 4. tabulā.

Epulpa i izsaka kWh/GSt un aprēķina katrai gatavajā produktā izmantotajai pulpai i.

Degvielas patēriņa punktu aprēķināšana:

Formula

kur

Dpulpa i = iekšēji saražotā degviela + iepirktā degviela – pārdotā degviela – 1,25 × iekšēji saražotā elektroenerģija;

Dpulpas i ats. vērt. – kā 4. tabulā.

Dpulpa i izsaka kWh/GSt un aprēķina katrai gatavajā produktā izmantotajai pulpai i.

Degvielas daudzumu, kas izmantots pārdotā siltuma ražošanai, iepriekšējā vienādojumā pieskaita loceklim “pārdotā degviela”.

Ja izmanto dažādas pulpas, elektroenerģijas un siltuma ražošanai patērētās degvielas atsauces vērtībām piemēro svērumus proporcionāli izmantotajam katras pulpas daudzumam (pulpa i – gaissausas pulpas tonna) un vērtības saskaita. Pieskaita arī enerģiju, kas patērēta, pulpas sajaucot, kā arī enerģiju, kas izmantota pārveidošanas procesā.

4. tabula

Elektroenerģijas un degvielas atsauces vērtību tabula

| Pulpas šķira | Epulpas ats. vērt.

  kWh/GSt | Dpulpas ats. vērt.

  kWh/GSt |
| --- | --- | --- |
| Integrētas fabrikas |
| Ķīmiskā un pusķīmiskā pulpa | 800 | 5 400 |
| ĶTMP | 1 800 | 900 |
| Neintegrētas fabrikas
   (13) |
| Pārveidošanas process | 250 | 1 800 |

Pulpas šķira

Epulpas ats. vērt.

kWh/GSt

Dpulpas ats. vērt.

kWh/GSt

Integrētas fabrikas

Ķīmiskā un pusķīmiskā pulpa

800

5 400

ĶTMP

1 800

900

Neintegrētas fabrikas
   (13)

Pārveidošanas process

250

1 800

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs norāda kopējo elektroenerģijas un degvielas patēriņu, kā arī aprēķinus un saistītos dokumentus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

Pieteikuma iesniedzējs aprēķina visu enerģijas ielaidi, kuru iedala siltumenerģijā/degvielās un elektroenerģijā, ko izmanto pulpas ražošanā. Ja izmanto dažādas pūkveida pulpas, enerģija jāaprēķina proporcionāli izmantotajam katras pūkveida pulpas daudzumam. Enerģijas patēriņa aprēķinos neietver izejvielu pārvadāšanai izmantoto enerģiju. Aprēķinu vai masas bilanču periods atbilst 12 mēnešus ilgam ražošanas periodam. Reizi gadā mērījumus atkārto. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā aprēķinu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila. Aprēķini ir attiecīgajai ražošanas kampaņai reprezentatīvi.

Kopējais elektroenerģijas patēriņš Epulpa ietver neto no tīkla saņemto un iekšēji saražoto elektroenerģiju, ko mēra kā elektrisko jaudu. Notekūdeņu attīrīšanai patērēto elektroenerģiju tajā neieskaita.

Kopējais degvielas patēriņš Dpulpa ietver visu iepirkto degvielu, siltumenerģiju, kas atgūta, incinerējot atsārmus un atkritumus, kuri rodas lokālajos procesos (piemēram, koksnes atkritumus, zāģskaidas, atsārmus utt.), kā arī siltumu, kas atgūts no iekšējās elektroenerģijas ražošanas. Tomēr, aprēķinot kopējo siltumenerģijas daudzumu, pieteikuma iesniedzējam jāieskaita tikai 80 % siltumenerģijas no šādiem avotiem.

Ja elektroenerģiju izmanto par siltuma avotu tvaika ražošanā, tad aprēķina tvaikā ietverto siltuma daudzumu, ko dala ar 0,8 un pieskaita kopējam degvielas patēriņam.

2. kritērijs.   Mākslīgās celulozes šķiedras

Šo kritēriju piemēro mākslīgajām celulozes šķiedrām, kas veido ≥ 1 % (masa/masa) no gatavā produkta.

2.1.   
  Mākslīgo celulozes šķiedru sagāde

Visas (100 %) šķīdināmās pulpas piegādātājiem ir derīgi pārraudzības ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma.

Vismaz 70 % izejvielu, ko izmanto šķīdināmās pulpas ražošanā, ir derīgi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma. Atlikusī izejvielu daļa, ko izmanto šķīdināmās pulpas ražošanā, ir kontrolēta koksne, kam piemēro verifikācijas sistēmu, kura nodrošina, ka tās izcelsme ir likumīga un ka tā atbilst citām sertifikācijas shēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu.

Sertifikācijas struktūras, kas izdod pārraudzības ķēdes un/vai ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikātus, ir akreditētas/atzītas attiecīgajā sertifikācijas shēmā.

No kokvilnas plūksnām izgatavota šķīdināmā pulpa atbilst 3.1. kritērijam, ko piemēro kokvilnai (izcelsme un izsekojamība).

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgu neatkarīgi sagatavotu pārraudzības ķēdes sertifikātu par visas (100 %) produktā izmantotās šķīdināmās pulpas piegādātājiem. Kā neatkarīgu trešās puses veiktu sertifikāciju akceptē FSC, PEFC vai tām pielīdzināmas shēmas sertifikāciju.

Turklāt pieteikuma iesniedzējs iesniedz revidētus grāmatvedības dokumentus, kas pierāda, ka vismaz 70 % izejvielu, ko izmanto šķīdināmās pulpas ražošanā, ir sertificēts materiāls saskaņā ar derīgām FSC, PEFC vai tām pielīdzināmām shēmām. Revidētie grāmatvedības dokumenti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras grāmatvedības dokumentus divpadsmit mēnešus pēc ES ekomarķējuma licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz.

Ja mākslīgās celulozes šķiedras tiek izmantotas gaisveidotā vai citā neaustā materiālā, tad gaisveidotā vai cita neaustā materiāla piegādātājs produktā izmantotajam gaisveidotā vai cita neaustā materiāla daudzumam iedala kredītus, iesniedzot rēķinus, kas pamato iedalīto kredītu skaitu.

Attiecībā uz atlikušo izejvielu daļu iesniedz pierādījumus, ka nesertificētā jaunmateriāla saturs nepārsniedz 30 % un ka tas ir kontrolēts verifikācijas sistēmā, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst visām citām sertifikācijas shēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu.

Ja sertifikācijas shēmā nav īpaši prasīts, lai viss jaunmateriāls būtu iegūts no tādu sugu augiem, kas nav ĢMO, iesniedz papildu pierādījumus, kas to apliecina.

2.2.   
  Mākslīgo celulozes šķiedru balināšana

Šis apakškritērijs nav piemērojams pilnīgi bez hlora balinātai (PBHB) pulpai.

Mākslīgo celulozes šķiedru ražošanā izmantotā pulpa nedrīkst būt balināta ar gāzveida elementāro hloru (Cl2).

AOH un organiski saistītā hlora (OSH) kopējais daudzums nepārsniedz šādas vērtības:

| — | 0,140 kg/GSt, ja mēra to līmeni pulpas ražošanas notekūdeņos (AOH), un |
| --- | --- |

—

0,140 kg/GSt, ja mēra to līmeni pulpas ražošanas notekūdeņos (AOH), un

| — | 150 ppm, ja mēra to līmeni gatavajās mākslīgajās celulozes šķiedrās (OSH). |
| --- | --- |

—

150 ppm, ja mēra to līmeni gatavajās mākslīgajās celulozes šķiedrās (OSH).

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz pulpas piegādātāja izdotu deklarāciju, kas apliecina, ka nav izmantots gāzveida hlors, kā arī testēšanas pārskatu (ja iespējams), kas apliecina, ka atbilstība gan AOH, gan OSH prasībām ir pārbaudīta ar atbilstošo testēšanas metodi:

| — | AOH gadījumā – ISO 9562 vai tai pielīdzināmo EPA 1650C, |
| --- | --- |

—

AOH gadījumā – ISO 9562 vai tai pielīdzināmo EPA 1650C,

| — | OSH gadījumā – ISO 11480. |
| --- | --- |

—

OSH gadījumā – ISO 11480.

AOH mērīšanas biežumu nosaka saskaņā ar 1.2. kritēriju, ko piemēro pūkveida pulpai.

Ja pieteikuma iesniedzējs nav varējis sniegt faktisko AOH līmeņa vērtību, kas izmērīta pulpas ražošanas notekūdeņos, iesniedz atbilstošu atbilstības deklarāciju, ko parakstījis pulpas ražotājs saskaņā ar attiecīgo prasību.

Ja pieteikuma iesniedzējs neizmanto nekādu BEHB pulpu, pietiek ar attiecīgu deklarāciju.

2.3.   
  Mākslīgo celulozes šķiedru ražošana

| a) | Vairāk nekā 50 % no šķīdināmās pulpas, ko izmanto mākslīgo celulozes šķiedru ražošanai, iegūst no šķīdināmās pulpas fabrikām, kuras atsārmu nelaiž zudumā, bet gan






  i) | vai nu objektā no tā ražo elektroenerģiju un/vai tvaiku, vai |
| --- | --- | --- |

a)

Vairāk nekā 50 % no šķīdināmās pulpas, ko izmanto mākslīgo celulozes šķiedru ražošanai, iegūst no šķīdināmās pulpas fabrikām, kuras atsārmu nelaiž zudumā, bet gan

i)

vai nu objektā no tā ražo elektroenerģiju un/vai tvaiku, vai

| ii) | to izmanto ķīmisku līdzproduktu ražošanā. |
| --- | --- |

ii)

to izmanto ķīmisku līdzproduktu ražošanā.

| b) | Viskozes un modāla šķiedru ražošanas procesā ievēro šādas robežvērtības vairāku savienojumu emisijai gaisā un ūdenī:

  5. tabula


  Viskozes un modāla šķiedru ražošanas emisijas vērtības










  Šķiedru veids | Sēra emisijas gaisā: robežvērtība (g/kg) | Cinka emisijas ūdenī: robežvērtība (g/kg) | ĶSP mērījumi ūdenī: robežvērtība (g/kg) | SO4
  2- emisijas ūdenī: robežvērtība (g/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Štāpeļšķiedras | 20 | 0,05 | 5 | 300 |
| Filamentārie pavedieni | | | | |
| — | Partijveida skalošana |

b)

Viskozes un modāla šķiedru ražošanas procesā ievēro šādas robežvērtības vairāku savienojumu emisijai gaisā un ūdenī:

5. tabula

Viskozes un modāla šķiedru ražošanas emisijas vērtības

Šķiedru veids

Sēra emisijas gaisā: robežvērtība (g/kg)

Cinka emisijas ūdenī: robežvērtība (g/kg)

ĶSP mērījumi ūdenī: robežvērtība (g/kg)

SO4
  2- emisijas ūdenī: robežvērtība (g/kg)

Štāpeļšķiedras

20

0,05

5

300

Filamentārie pavedieni

—

Partijveida skalošana

40

0,10

5

200

| — | Integrētā skalošana |
| --- | --- |

—

Integrētā skalošana

170

0,50

6

250

| Piezīme. | Robežvērtības ir izteiktas kā gada vidējais rādītājs. Visas vērtības ir izteiktas kā g piesārņotāja uz kg produkta. |
| --- | --- |

Piezīme.

Novērtēšana un verifikācija

| a) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apliecinošus dokumentus un pierādījumus, ka vajadzīgā šķīdināmās pulpas īpatsvara piegādātājiem saistītajos ražošanas objektos ir attiecīgais enerģijas ražošanas aprīkojums vai līdzproduktu atgūšanas un ražošanas sistēmas. Iesniedz arī šādu šķīdināmās pulpas piegādātāju sarakstu. |
| --- | --- |

a)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apliecinošus dokumentus un pierādījumus, ka vajadzīgā šķīdināmās pulpas īpatsvara piegādātājiem saistītajos ražošanas objektos ir attiecīgais enerģijas ražošanas aprīkojums vai līdzproduktu atgūšanas un ražošanas sistēmas. Iesniedz arī šādu šķīdināmās pulpas piegādātāju sarakstu.

| b) | Šie norādījumi attiecas uz testēšanas metodēm.






  i) | Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz detalizētu dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kas pierāda atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- | --- |

b)

Šie norādījumi attiecas uz testēšanas metodēm.

i)

Pieteikuma iesniedzējs kopā ar atbilstības deklarāciju iesniedz detalizētu dokumentāciju un testēšanas pārskatus, kas pierāda atbilstību šim kritērijam.

| ii) | Sēra emisijām gaisā izmanto metodi, kas noteikta standartā EN 14791, EPA Nr. 8, 15A, 16A vai 16B vai DIN 38405-D27. |
| --- | --- |

ii)

Sēra emisijām gaisā izmanto metodi, kas noteikta standartā EN 14791, EPA Nr. 8, 15A, 16A vai 16B vai DIN 38405-D27.

| iii) | Cinka emisijām ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā EN ISO 11885. |
| --- | --- |

iii)

Cinka emisijām ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā EN ISO 11885.

| iv) | ĶSP mērījumiem ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 vai DIN 38409-44. |
| --- | --- |

iv)

ĶSP mērījumiem ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 vai DIN 38409-44.

| v) | SO4
  2- (sulfātu) emisijām ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā ISO 22743. |
| --- | --- |

v)

SO4
  2- (sulfātu) emisijām ūdenī izmanto metodi, kas noteikta standartā ISO 22743.

| vi) | Akceptē testēšanas metodes, kuru tvērumu un prasību standartus uzskata par pielīdzināmiem kādam no nosauktajiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem un kuru pielīdzināmību ir apstiprinājusi neatkarīga trešā puse. |
| --- | --- |

vi)

Akceptē testēšanas metodes, kuru tvērumu un prasību standartus uzskata par pielīdzināmiem kādam no nosauktajiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem un kuru pielīdzināmību ir apstiprinājusi neatkarīga trešā puse.

| vii) | Detalizētajā dokumentācijā un testēšanas pārskatos iekļauj norādi par S, Zn, ĶSP un SO4
  2- mērījumu biežumu. Minimālais mērījumu biežums ĶSP, S, Zn un SO4
  2- ir reize nedēļā (papildus mērījumiem, ko paredz normatīvās prasības). |
| --- | --- |

vii)

Detalizētajā dokumentācijā un testēšanas pārskatos iekļauj norādi par S, Zn, ĶSP un SO4
  2- mērījumu biežumu. Minimālais mērījumu biežums ĶSP, S, Zn un SO4
  2- ir reize nedēļā (papildus mērījumiem, ko paredz normatīvās prasības).

3. kritērijs.   Kokvilna un citas dabīgas celuloziskas sēklu lidpūku šķiedras

3.1.   
  Kokvilna un citas dabīgas celuloziskas sēklu lidpūku šķiedras: sagāde un izsekojamība

Šo kritēriju piemēro kokvilnai un citām dabīgām celuloziskām sēklu lidpūku šķiedrām, kas veido ≥ 1 % (masa/masa) no gatavā produkta.

| a) | Visu kokvilnu un citas dabiskās celuloziskās sēklu lidpūku šķiedras audzē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (15), ASV Valsts bioloģiskās ražošanas programmā (16), vai tām pielīdzināmām juridiskām saistībām, ko noteikuši Eiropas Savienības tirdzniecības partneri. Bioloģiskās kokvilnas saturu var veidot bioloģiski audzēta kokvilna un pārejas posma bioloģiskā kokvilna. |
| --- | --- |

a)

Visu kokvilnu un citas dabiskās celuloziskās sēklu lidpūku šķiedras audzē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (15), ASV Valsts bioloģiskās ražošanas programmā (16), vai tām pielīdzināmām juridiskām saistībām, ko noteikuši Eiropas Savienības tirdzniecības partneri. Bioloģiskās kokvilnas saturu var veidot bioloģiski audzēta kokvilna un pārejas posma bioloģiskā kokvilna.

| b) | Kokvilna un citas dabīgas celuloziskas sēklu lidpūku šķiedras, ko audzē saskaņā ar 3.1.a) kritēriju un izmanto absorbējoša higiēnas produkta ražošanā, ir izsekojamas. |
| --- | --- |

b)

Kokvilna un citas dabīgas celuloziskas sēklu lidpūku šķiedras, ko audzē saskaņā ar 3.1.a) kritēriju un izmanto absorbējoša higiēnas produkta ražošanā, ir izsekojamas.

Šī prasība neattiecas uz tamponu aukliņām.

Novērtēšana un verifikācija

| a) | Kokvilnas un/vai citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru bioloģisko saturu sertificē neatkarīga kontroles struktūra, kas apliecina, ka tās ražotas saskaņā ar ražošanas un inspekcijas prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 834/2007 un Regulā (ES) 2018/848, ASV Valsts bioloģiskās ražošanas programmā, vai tām pielīdzināmām juridiskām saistībām, ko noteikuši citi Eiropas Savienības tirdzniecības partneri. Katras izcelsmes valsts produkciju verificē reizi gadā. |
| --- | --- |

a)

Kokvilnas un/vai citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru bioloģisko saturu sertificē neatkarīga kontroles struktūra, kas apliecina, ka tās ražotas saskaņā ar ražošanas un inspekcijas prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 834/2007 un Regulā (ES) 2018/848, ASV Valsts bioloģiskās ražošanas programmā, vai tām pielīdzināmām juridiskām saistībām, ko noteikuši citi Eiropas Savienības tirdzniecības partneri. Katras izcelsmes valsts produkciju verificē reizi gadā.

| b) | Pieteikuma iesniedzējs par katru gadu pierāda atbilstību materiāla satura prasībām attiecībā uz kokvilnas un/vai citu dabīgo celulozisko sēklu lidpūku šķiedru daudzumu, kas iepirkts gatavo produktu ražošanai katrai produktu līnijai. Iesniedz darījumu uzskaiti vai rēķinus, kas dokumentē, kāds kokvilnas un/vai citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru daudzums ik gadu tiek iepirkts no lauksaimniekiem vai ražotāju grupām un kāda ir sertificēto ķīpu kopējā masa. |
| --- | --- |

b)

Pieteikuma iesniedzējs par katru gadu pierāda atbilstību materiāla satura prasībām attiecībā uz kokvilnas un/vai citu dabīgo celulozisko sēklu lidpūku šķiedru daudzumu, kas iepirkts gatavo produktu ražošanai katrai produktu līnijai. Iesniedz darījumu uzskaiti vai rēķinus, kas dokumentē, kāds kokvilnas un/vai citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru daudzums ik gadu tiek iepirkts no lauksaimniekiem vai ražotāju grupām un kāda ir sertificēto ķīpu kopējā masa.

3.2.   
  Kokvilnas un citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru balināšana

Kokvilnu un citas dabīgas celuloziskas sēklu lidpūku šķiedras balina tikai ar pilnīgas bezhlora balināšanas (PBHB) tehnoloģijām.

Šis apakškritērijs neattiecas uz kokvilnas plūksnām, ko izmanto šķīdināmās pulpas ražošanai.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz kokvilnas un/vai citu dabīgu celulozisku sēklu lidpūku šķiedru piegādātāja deklarāciju, kas apliecina PBHB tehnoloģiju izmantošanu.

4. kritērijs.   Sintētisko polimēru un plastmasas materiālu ražošana

Šis kritērijs attiecas uz katru sintētisko polimēru un plastmasas materiālu, kura saturs gatavajā produktā un/vai iepakojumā ir ≥ 5 % (masa/masa).

Ražošanas kompleksos, kuros ražo sintētiskos polimērus un plastmasas materiālus, ko izmanto gatavajā produktā, ir sistēmas šādu vajadzību apmierināšanai:

| a) | ūdens taupīšana. Ūdensefektivitātes sistēmu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: ūdens plūsmu monitorings, pierādījumi par ūdens cirkulāciju slēgtās sistēmās un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz notekūdeņu rašanās un optimizācijas rādītāju mazināšanu attiecīgā gadījumā, proti, ja ražotnē izmanto ūdeni); |
| --- | --- |

a)

ūdens taupīšana. Ūdensefektivitātes sistēmu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: ūdens plūsmu monitorings, pierādījumi par ūdens cirkulāciju slēgtās sistēmās un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz notekūdeņu rašanās un optimizācijas rādītāju mazināšanu attiecīgā gadījumā, proti, ja ražotnē izmanto ūdeni);

| b) | integrēta atkritumu apsaimniekošana, proti, plāns, kā prioritizēt tādas visu ražošanas kompleksu atkritumu apstrādes iespējas, kas neparedz tos likvidēt, un attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu, atgūšanu un galīgo likvidēšanu ievērot atkritumu hierarhiju. Atkritumu apsaimniekošanas plānu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: dažādu atkritumu frakciju atdalīšana, rīkošanās ar reciklējamiem materiāliem, to savākšana, atdalīšana no nebīstamo atkritumu plūsmas un izmantošana, materiālu atgūšana citām vajadzībām, bīstamo atkritumu apstrāde, savākšana, atdalīšana un likvidēšana, ievērojot relevanto vietējo vai nacionālo regulatīvo iestāžu noteikumus, un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu un tādu atkritumu frakciju atgūšanu, kuru rašanos novērst nav iespējams (arī enerģijas atgūšanu); |
| --- | --- |

b)

integrēta atkritumu apsaimniekošana, proti, plāns, kā prioritizēt tādas visu ražošanas kompleksu atkritumu apstrādes iespējas, kas neparedz tos likvidēt, un attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu, atgūšanu un galīgo likvidēšanu ievērot atkritumu hierarhiju. Atkritumu apsaimniekošanas plānu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: dažādu atkritumu frakciju atdalīšana, rīkošanās ar reciklējamiem materiāliem, to savākšana, atdalīšana no nebīstamo atkritumu plūsmas un izmantošana, materiālu atgūšana citām vajadzībām, bīstamo atkritumu apstrāde, savākšana, atdalīšana un likvidēšana, ievērojot relevanto vietējo vai nacionālo regulatīvo iestāžu noteikumus, un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu un tādu atkritumu frakciju atgūšanu, kuru rašanos novērst nav iespējams (arī enerģijas atgūšanu);

| c) | energoefektivitātes un energopārvaldības optimizācija. Energopārvaldības sistēma aptver visas enerģiju patērējošās ierīces, to vidū mašīnas, apgaismes ierīces, gaisa kondicionētājus un aukstumapgādes aprīkojumu. Energopārvaldības sistēmā iekļauj energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un iekļauj informāciju vismaz par šādiem aspektiem: enerģijas datu vākšanas plāna izstrāde un realizēšana galveno enerģijas rādītāju noteikšanai; enerģijas patēriņa analīze, kas ietver enerģiju patērējošo sistēmu, procesu un kompleksu sarakstu; energoefektivitātes pasākumu apzināšana; pastāvīgas enerģijas patēriņa samazināšanas mērķi un mērķrādītāji. |
| --- | --- |

c)

energoefektivitātes un energopārvaldības optimizācija. Energopārvaldības sistēma aptver visas enerģiju patērējošās ierīces, to vidū mašīnas, apgaismes ierīces, gaisa kondicionētājus un aukstumapgādes aprīkojumu. Energopārvaldības sistēmā iekļauj energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un iekļauj informāciju vismaz par šādiem aspektiem: enerģijas datu vākšanas plāna izstrāde un realizēšana galveno enerģijas rādītāju noteikšanai; enerģijas patēriņa analīze, kas ietver enerģiju patērējošo sistēmu, procesu un kompleksu sarakstu; energoefektivitātes pasākumu apzināšana; pastāvīgas enerģijas patēriņa samazināšanas mērķi un mērķrādītāji.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz gatavajā produktā un/vai iepakojumā izmantoto sintētisko polimēru un plastmasas materiālu piegādātāju deklarāciju, kas apliecina atbilstību kritērijam. Deklarācijai pievieno ziņojumu, kurā sīki aprakstīts, kādas procedūras piegādātāji ieviesuši, lai izpildītu prasības attiecībā uz katru attiecīgo objektu saskaņā ar standartiem, piemēram, ISO 14001 un/vai ISO 50001 attiecībā uz ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plāniem.

Ja par atkritumu apsaimniekošanu tiek slēgti ārpakalpojumu līgumi, deklarāciju par atbilstību šim kritērijam iesniedz arī apakšuzņēmējs.

Uzskata, ka pieteikumu iesniedzēji, kas reģistrējušies ES ekopārvaldības un audita sistēmā (EMAS) un/vai sertificēti saskaņā ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu šo kritēriju ir izpildījuši, ja

| a) | ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir dokumentēta uzņēmuma EMAS vidiskuma deklarācijā vai |
| --- | --- |

a)

ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir dokumentēta uzņēmuma EMAS vidiskuma deklarācijā vai

| b) | ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir pietiekami nodrošināta ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu. |
| --- | --- |

b)

ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir pietiekami nodrošināta ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu.

5. kritērijs.   Biobāzētas plastmasas materiāli

Šis kritērijs attiecas tikai uz gatavo produktu, atsevišķiem komponentiem un/vai iepakojumu, kas satur > 1 % (masa/masa) biobāzētas plastmasas materiālu.

Pieteikuma iesniedzējs noteiktu procentuālo daļu no kopējiem sintētiskajiem polimēriem un plastmasas materiāliem attiecībā pret polimēru kopējo masu gatavajā produktā (ieskaitot īpaši absorbējošus polimērus), atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā var brīvprātīgi ražot no biobāzētām izejvielām. Ievadresursu izvēli nosaka aprites ekonomikas principi (piemēram, ražotājiem būtu jāprioritizē organisko atkritumu un blakusproduktu izmantošana par ievadresursiem) (17).

Šādā gadījumā piemēro šādus nosacījumus:

| a) | Ar jaunākajām piemērojamām metodēm, ar ko novērtē biobāzētas plastmasas ietekmi salīdzinājumā ar fosilo plastmasu (18), pierāda, ka biobāzētajām izejvielām, ko izmanto gatavajā produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas ražošanai, ir labāks vidiskais profils. |
| --- | --- |

a)

Ar jaunākajām piemērojamām metodēm, ar ko novērtē biobāzētas plastmasas ietekmi salīdzinājumā ar fosilo plastmasu (18), pierāda, ka biobāzētajām izejvielām, ko izmanto gatavajā produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas ražošanai, ir labāks vidiskais profils.

| b) | Biobāzētās izejvielas, ko izmanto gatavajā produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas ražošanai, aptver pārraudzības ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas sistēma, kuru Eiropas Komisija oficiāli atzinusi (19). |
| --- | --- |

b)

Biobāzētās izejvielas, ko izmanto gatavajā produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas ražošanai, aptver pārraudzības ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas sistēma, kuru Eiropas Komisija oficiāli atzinusi (19).

Gatavo produktu, atsevišķos komponentus un/vai iepakojumu var brīvprātīgi marķēt kā tādu, kas satur biobāzētu plastmasu. Šajā gadījumā norāde ir tāda, ka “x % plastmasas, kas ir produktā [atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā] ir biobāzēta” (kur x > 1 un x ir precīza un izmērāma biobāzētas plastmasas satura daļa produktā [atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā]). Nekonkrētas norādes, piemēram, “bioplastmasa”, “biobāzēta”, “uz augu bāzes”, “dabiska” u. tml., neizmanto.

Novērtēšana un verifikācija

| a) | Lai pierādītu, ka produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotajām biobāzētās plastmasas izejvielām ir labāks vidiskais profils, pieteikuma iesniedzējs sagādā neatkarīgas trešās puses nodrošinātu sertifikāciju, kurā izmantota aktuālā metodika (20). |
| --- | --- |

a)

Lai pierādītu, ka produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotajām biobāzētās plastmasas izejvielām ir labāks vidiskais profils, pieteikuma iesniedzējs sagādā neatkarīgas trešās puses nodrošinātu sertifikāciju, kurā izmantota aktuālā metodika (20).

| b) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgu neatkarīgi sagatavotu pārraudzības ķēdes sertifikātu par visas produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas izejvielu piegādātājiem. Pārraudzības ķēdes sertifikāti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras sertifikātus divpadsmit mēnešus pēc ES ekomarķējuma licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz. |
| --- | --- |

b)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgu neatkarīgi sagatavotu pārraudzības ķēdes sertifikātu par visas produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā izmantotās biobāzētās plastmasas izejvielu piegādātājiem. Pārraudzības ķēdes sertifikāti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras sertifikātus divpadsmit mēnešus pēc ES ekomarķējuma licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz.

Attiecīgā gadījumā pieteikuma iesniedzējs iesniedz augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar tirdzniecības iepakojumu, uz kura skaidri redzama norāde uz biobāzētu plastmasu. Lai noteiktu biobāzētā oglekļa saturu sintētiskajos polimēros un plastmasas materiālos produktā, atsevišķajos komponentos un/vai iepakojumā, izmanto standartus, kuru pamatā ir radiooglekļa metodes, piemēram, EN 16640 vai EN 16785, vai ASTM D 6866–12. Ja radiooglekļa metodes izmanto nav iespējams, ir pieļaujami izmantot masas bilances metodi, ja ar saskaņotiem standartiem tiek nodrošināta un atbalstīta augsta līmeņa caurredzamība un pārskatatbildība.

Lai biobāzētās plastmasas izejvielām varētu izsekot, ir izslēgta iespēja izmantot reģistrēšanas un norāžu sistēmā iegādātus sertifikātus. Pierādījumi par biobāzētas plastmasas izejvielu iegādi ir balstīti uz nošķiršanas vai masas bilances sistēmās paredzēto kārtību.

Ja sertifikācijas shēmā nav īpaši prasīts, lai viss jaunmateriāls būtu iegūts no tādu sugu augiem, kas nav ĢMO, iesniedz papildu pierādījumus, kas to apliecina.

6. kritērijs.   Materiālefektivitāte gatavā produkta ražošanā

Šā kritērija prasības attiecas uz gatavā produkta sagatavošanas vietu.

Produktu ražošanā un iepakošanā radušos atkritumu daudzums, ko nosūta uz atkritumu poligonu vai incinerāciju bez enerģijas atgūšanas, nepārsniedz šādas vērtības:

| a) | tamponiem – 8 % no gatavo produktu masas, |
| --- | --- |

a)

tamponiem – 8 % no gatavo produktu masas,

| b) | visiem pārējiem produktiem – 4 % no gatavo produktu masas. |
| --- | --- |

b)

visiem pārējiem produktiem – 4 % no gatavo produktu masas.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs apstiprina iepriekš izklāstīto prasību izpildi.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumus par to, kāds atkritumu daudzums nav ne atkalizmantots ražošanas procesā, ne izmantots materiālu un/vai enerģijas ieguvei.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz visas šīs ziņas:

| a) | produkta un iepakojuma masa, |
| --- | --- |

a)

produkta un iepakojuma masa,

| b) | visas atkritumu plūsmas, kas rodas ražošanā, |
| --- | --- |

b)

visas atkritumu plūsmas, kas rodas ražošanā,

| c) | kā apstrādāta atkritumu frakcija, no kuras atgūti resursi, un kāda frakcija likvidēta, to apglabājot poligonā vai incinerējot. |
| --- | --- |

c)

kā apstrādāta atkritumu frakcija, no kuras atgūti resursi, un kāda frakcija likvidēta, to apglabājot poligonā vai incinerējot.

Atkritumu daudzumu, kas nosūtīts uz poligonu vai uz incinerāciju bez enerģijas atgūšanas, aprēķina kā starpību starp radušos atkritumu daudzumu un to atkritumu daudzumu, no kuriem atgūti resursi (kuri atkalizmantoti, reciklēti utt.).

7. kritērijs.   Aizliegtas un ierobežotas vielas

7.1.   
  Ierobežojumi attiecībā uz vielām, kas klasificētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Ja vien 8. tabulā nav paredzēta atkāpe, gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos), kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir piešķirta kāda no 6. tabulā norādītajām bīstamības klasēm, kategorijām un saistītajiem bīstamības apzīmējumu kodiem.

6. tabula

Aizliegto vielu bīstamības klases, kategorijas un saistītie bīstamības apzīmējumu kodi

| Kancerogēniskums, mutagēniskums vai toksiskums reproduktīvajai sistēmai |
| --- |
| 1.A un 1.B kategorija | 2. kategorija |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus |
| H350 Var izraisīt vēzi | H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | – |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | |
| Akūts toksiskums |
| 1. un 2. kategorija | 3. kategorija |
| H300 Norijot iestājas nāve | H301 Toksisks, ja norij |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | H331 Toksisks ieelpojot |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norij vai iekļūst elpceļos | EUH070 Toksisks saskarē ar acīm |
| Toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu |
| 1. kategorija | 2. kategorija |
| H370 Rada orgānu bojājumus | H371 Var izraisīt orgānu bojājumus |
| H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā |
| Elpceļu un ādas sensibilizācija |
| 1.A kategorija | 1.B kategorija |
| H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju |
| H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu | H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu |
| Cilvēka veselības un vides endokrīnie disruptori |
| 1. kategorija | 2. kategorija |
| EUH380 Var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā | EUH381 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā |
| EUH430 Var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē | EUH431 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē |
| Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā | EUH441 Izteikti uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā |
| Noturība, mobilitāte un toksiskums |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Var izraisīt ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju | EUH451 Var izraisīt ļoti ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju |

Kancerogēniskums, mutagēniskums vai toksiskums reproduktīvajai sistēmai

1.A un 1.B kategorija

2. kategorija

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

H350 Var izraisīt vēzi

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

–

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

Akūts toksiskums

1. un 2. kategorija

3. kategorija

H300 Norijot iestājas nāve

H301 Toksisks, ja norij

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

H330 Ieelpojot iestājas nāve

H331 Toksisks ieelpojot

H304 Var izraisīt nāvi, ja norij vai iekļūst elpceļos

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

Toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu

1. kategorija

2. kategorija

H370 Rada orgānu bojājumus

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

Elpceļu un ādas sensibilizācija

1.A kategorija

1.B kategorija

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu

Cilvēka veselības un vides endokrīnie disruptori

1. kategorija

2. kategorija

EUH380 Var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā

EUH381 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā

EUH430 Var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē

EUH431 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē

Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums

PBT

vPvB

EUH440 Uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā

EUH441 Izteikti uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā

Noturība, mobilitāte un toksiskums

PMT

vPvM

EUH450 Var izraisīt ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju

EUH451 Var izraisīt ļoti ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju

Turklāt gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos) koncentrācijā, kas pārsniedz 0,010 % (masa/masa), kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir piešķirta kāda no 7. tabulā norādītajām bīstamības klasēm, kategorijām un saistītajiem bīstamības apzīmējumu kodiem, ja vien 8. tabulā nav paredzēta atkāpe.

7. tabula

Ierobežota lietojuma vielu bīstamības klases, kategorijas un saistītie bīstamības apzīmējuma kodi

| Bīstamība ūdensvidei |
| --- |
| 1. un 2. kategorija | 3. un 4. kategorija |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilgstošām sekām |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām | H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem |
| H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām | |
| Bīstamība ozona slānim |
| H420 Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī | |

Bīstamība ūdensvidei

1. un 2. kategorija

3. un 4. kategorija

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

Bīstamība ozona slānim

H420 Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī

8. tabula

Atkāpes no ierobežojumiem attiecībā uz vielām, kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir harmonizētā klasifikācija

| Vielas veids | Bīstamības klase, kategorija un bīstamības apzīmējuma kods, kam piemērojama atkāpe | Atkāpes nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| 2-metil-2H-izotiazol-3-ons | H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 un H317 | Tikai ūdenī šķīstošās iespiedkrāsās un koncentrācijā, kas mazāka par 15 ppm iespiedkrāsā (pirms iespiešanas) un mazāka par 0,1 ppm gatavajā produktā. Iespiedkrāsa atbilst 7.3.4. apakškritērijam. |
| Dipropilēnglikola dibenzoāts | H412 | Tikai termoadhezīvos, ko izmanto par mitruma indikatoru. |
| Vielas un maisījumi ar harmonizēto klasifikāciju H304 | H304 | Vielas ar viskozitāti zem 20,5 cSt 40 °C temperatūrā. |
| Titāna dioksīds (nanoformā) | H351 | Tikai tad, ja to izmanto par pigmentu. Nevar izmantot pulverveidā vai izsmidzināmā veidā. |

Vielas veids

Bīstamības klase, kategorija un bīstamības apzīmējuma kods, kam piemērojama atkāpe

Atkāpes nosacījumi

2-metil-2H-izotiazol-3-ons

H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 un H317

Tikai ūdenī šķīstošās iespiedkrāsās un koncentrācijā, kas mazāka par 15 ppm iespiedkrāsā (pirms iespiešanas) un mazāka par 0,1 ppm gatavajā produktā. Iespiedkrāsa atbilst 7.3.4. apakškritērijam.

Dipropilēnglikola dibenzoāts

H412

Tikai termoadhezīvos, ko izmanto par mitruma indikatoru.

Vielas un maisījumi ar harmonizēto klasifikāciju H304

H304

Vielas ar viskozitāti zem 20,5 cSt 40 °C temperatūrā.

Titāna dioksīds (nanoformā)

H351

Tikai tad, ja to izmanto par pigmentu. Nevar izmantot pulverveidā vai izsmidzināmā veidā.

Bīstamības apzīmējumu kodi parasti attiecas uz vielām. Tomēr, ja informāciju par vielām iegūt nav iespējams, piemēro maisījumu klasifikācijas noteikumus.

Iepriekšminētā prasība neattiecas uz tādu vielu vai maisījumu izmantošanu, kuri ražošanas procesā tiek ķīmiski modificēti tiktāl, ka viela vai maisījums par apdraudējumu, par kādu tas klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, vairs nav uzskatāms.

Šo kritēriju nepiemēro

| — | vielām, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 2. punkta definīciju nav iekļautas minētās regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

—

vielām, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 2. punkta definīciju nav iekļautas minētās regulas darbības jomā;

| — | vielām, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikti kritēriji, pēc kuriem jāvadās, minētās regulas V pielikumā iekļautās vielas atbrīvojot no prasībām, kas saistītas ar reģistrāciju, pakārtotajiem lietotājiem un izvērtēšanu. |
| --- | --- |

—

vielām, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikti kritēriji, pēc kuriem jāvadās, minētās regulas V pielikumā iekļautās vielas atbrīvojot no prasībām, kas saistītas ar reģistrāciju, pakārtotajiem lietotājiem un izvērtēšanu.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību 7.1. apakškritērijam, kā arī relevantās komponentu ražotāju deklarācijas, visu izmantoto ķimikāliju sarakstu, to drošuma datu lapu vai ķimikālijas piegādātāja deklarāciju un visas relevantās deklarācijas, kas apliecina atbilstību prasībai.

Aplēšot, kāds daudzums ierobežota lietojuma vielas vai nenovēršama piemaisījuma ar ierobežota lietojuma klasifikāciju paliek produktā, izmanto ierobežotā lietojuma vielas vai piemaisījuma koncentrāciju un pieņem aiztures koeficientu 100 %. Piemaisījumi ķīmiskajā produktā var veidot līdz 0,0100 % (masa/masa), ja vien 7.3.8. kritērijā nav noteikti papildu ierobežojumi. Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

Ja aiztures koeficients nav 100 %, bet gan citāds (piemēram, šķīdinātāja iztvaikošanas dēļ) vai ja ierobežota lietojuma piemaisījums ir ķīmiski modificēts, ir jāsniedz pamatojums.

Lai pierādītu atbilstību attiecībā uz vielām, kam 7.1. apakškritēriju nepiemēro (sk. Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV un V pielikumu), pietiek ar attiecīgu pieteikuma iesniedzēja deklarāciju.

Tā kā vairākus produktus vai potenciālus produktus, kuros izmanto vienas un tās pašas tehniskās ķimikālijas, var aptvert viena ES ekomarķējuma licence, katra piemaisījuma gadījumā aprēķins jāiesniedz tikai par “sliktākā gadījuma” produktu vai komponentu, ko aptver licence (proti, pārbaudot iespiedkrāsas ar ierobežotas vielas klasifikāciju, izvēlas to komponentu, kas apdrukāts vispamatīgāk).

Minētos pierādījumus kompetentajām struktūrām jebkurš piegādātājs, kas darbojas pieteikuma iesniedzēja piegādes ķēdē, var iesniegt arī tieši.

7.2.   
  Vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC)

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos), kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā minētajiem kritērijiem un ir apzinātas saskaņā ar minētās regulas 59. pantā aprakstīto procedūru un iekļautas kandidātu sarakstā ar vielām, kuras rada ļoti lielas bažas un kurām vajadzīga atļauja.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju, ka gatavajā produktā un tā komponentos SVHC nav. Deklarācijai pievieno drošuma datu lapas par visām piegādātajām ķimikālijām un materiāliem, kas izmantoti gatavā produkta un tā komponentu ražošanā.

To vielu saraksts, kuras atzītas par SVHC un iekļautas kandidātu sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams šeit:

https://www.echa.europa.eu/lv/candidate-list-table.

Atsaucei izmanto sarakstu, kas ir spēkā ES ekomarķējuma pieteikuma iesniegšanas dienā.

Aplēšot, kāds daudzums nenovēršama piemaisījuma, kas atzīts par SVHC, paliek produktā, izmanto piemaisījuma koncentrāciju un pieņem aiztures koeficientu 100 %. Piemaisījumi ķīmiskajā produktā var veidot līdz 0,0100 % (masa/masa), ja vien 7.3.8. kritērijā nav noteikti papildu ierobežojumi. Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

Ja aiztures koeficients nav 100 %, bet gan citāds (piemēram, šķīdinātāja iztvaikošanas dēļ) vai ja piemaisījums, kas ir SVHC, ir ķīmiski modificēts, ir jāsniedz pamatojums.

7.3.   
  Citi specifiski ierobežojumi

7.3.1.   Specificētas aizliegtās vielas

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Ķīmiskajam produktam, ko izmanto gatavajā produktā vai tā komponentos, nepievieno šādas vielas (atsevišķas vai maisījumos):

| a) | 5-hlor-2-metil-4-izotiazolīn-3-ons; |
| --- | --- |

a)

5-hlor-2-metil-4-izotiazolīn-3-ons;

| b) | akrilamīds īpaši absorbējošos polimēros; |
| --- | --- |

b)

akrilamīds īpaši absorbējošos polimēros;

| c) | alkilfenoletoksilāti un citi alkilfenolu atvasinājumi [1]. Ir atļauti stēriski traucēti fenoliski antioksidanti ar molekulmasu > 600 g/mol; |
| --- | --- |

c)

alkilfenoletoksilāti un citi alkilfenolu atvasinājumi [1]. Ir atļauti stēriski traucēti fenoliski antioksidanti ar molekulmasu > 600 g/mol;

| d) | antibakteriāli līdzekļi (piemēram, nanosudrabs un triklozāns); |
| --- | --- |

d)

antibakteriāli līdzekļi (piemēram, nanosudrabs un triklozāns);

| e) | formaldehīds un formaldehīda izdalītāji [2]; |
| --- | --- |

e)

formaldehīds un formaldehīda izdalītāji [2];

| f) | nitromuskusi un policikliskie muskusi; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusi un policikliskie muskusi;

| g) | alvorganiskie savienojumi, ko izmanto par katalizatoriem silikona ražošanā; |
| --- | --- |

g)

alvorganiskie savienojumi, ko izmanto par katalizatoriem silikona ražošanā;

| h) | parabēni; |
| --- | --- |

h)

parabēni;

| i) | ftalāti [3]; |
| --- | --- |

i)

ftalāti [3];

| j) | vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte; |
| --- | --- |

j)

vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte;

| k) | ES prioritāro vielu saraksta 1. vai 2. kategorijas vielas, kuras uzskatāmas par potenciāliem endokrīnajiem disruptoriem un kuru endokrīnā disruptivitāte vēl jāpēta sīkāk. |
| --- | --- |

k)

ES prioritāro vielu saraksta 1. vai 2. kategorijas vielas, kuras uzskatāmas par potenciāliem endokrīnajiem disruptoriem un kuru endokrīnā disruptivitāte vēl jāpēta sīkāk.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām. Šajā apakškritērijā uzskaitītās vielas atļautas tikai kā piemaisījumi, tomēr koncentrācijās, kas ķīmiskajā produktā ir zem 0,0100 % (masa/masa), ja vien 7.3.8. kritērijā nav noteikti papildu ierobežojumi. Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

[Piezīmes.

| [1] | Vielas nosaukums – “alkilfenols”, sk. https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Formaldehīda un formaldehīda izdalītāju izmantojumu adhezīvos reglamentē 7.3.5. apakškritērijs. |
| --- | --- |

[2]

| [3] | Izmantot DINP var būt atļauts, ja to izmanto adhezīvu preparātos maksimālajā koncentrācijā 0,010 % (masa/masa).] |
| --- | --- |

[3]

7.3.2.   Smaržvielas

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu, visiem tā komponentiem, atsevišķajiem komponentiem un iepakojumu.

Ne gatavajam produktam, ne kādam tā komponentam, atsevišķajam komponentam vai iepakojumam nepievieno smaržvielas.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam.

7.3.3.   Losjoni

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Ne ražojumā, ne kādā tā komponentā neizmanto losjonus.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam.

7.3.4.   Iespiedkrāsas un krāsas

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem. Šī prasība neattiecas uz atsevišķajiem komponentiem, tirdzniecības iepakojumu un informācijas lapām.

| a) | Ne gatavo produktu, ne kādus tā komponentus nekrāso un neapdrukā. |
| --- | --- |

a)

Ne gatavo produktu, ne kādus tā komponentus nekrāso un neapdrukā.

| b) | Atbrīvojums attiecas uz šādiem komponentiem, kurus drīkst krāsot vai apdrukāt:






  i) | tamponu aukliņas; |
| --- | --- | --- |

b)

Atbrīvojums attiecas uz šādiem komponentiem, kurus drīkst krāsot vai apdrukāt:

i)

tamponu aukliņas;

| ii) | aizdares sistēmas; |
| --- | --- |

ii)

aizdares sistēmas;

| iii) | materiāli, kas nenonāk tiešā saskarē ar ādu, ja krāsai vai iespiedkrāsai ir konkrēta funkcija (piemēram, produkts ir mazāk redzams zem balta vai gaiša apģērba, ir īpaši iezīmētas vietas, kur jāpielīmē lipeklis, krāsa norāda uz mitrumu, krāsa norāda produkta aizmuguri) vai dekoratīvs nolūks. |
| --- | --- |

iii)

materiāli, kas nenonāk tiešā saskarē ar ādu, ja krāsai vai iespiedkrāsai ir konkrēta funkcija (piemēram, produkts ir mazāk redzams zem balta vai gaiša apģērba, ir īpaši iezīmētas vietas, kur jāpielīmē lipeklis, krāsa norāda uz mitrumu, krāsa norāda produkta aizmuguri) vai dekoratīvs nolūks.

Šādos gadījumos antimona, arsēna, bārija, kadmija, hroma, svina, dzīvsudraba, selēna, pirmējo aromātisko amīnu un polihlorbifenilu saturs, kas ir piemaisījums krāsošanai izmantotajās krāsvielās un iespiedkrāsās, ir zem robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Padomes Rezolūcijā AP (89) 1 par krāsvielu izmantošanu plastmasas materiālos, kas nonāk saskarē ar pārtiku (21).

Turklāt krāsošanai izmantotās krāsvielas atbilst šādām prasībām:

| a) | ja tās izmanto plastmasas materiālos – BfR ieteikums IX Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (22) vai Šveices Rīkojuma 817.023.21 2. pielikums (23) un 10. pielikums (24), |
| --- | --- |

a)

ja tās izmanto plastmasas materiālos – BfR ieteikums IX Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (22) vai Šveices Rīkojuma 817.023.21 2. pielikums (23) un 10. pielikums (24),

| b) | ja tās izmanto celuloziskos materiālos – BfR ieteikums XXXVI Paper and board for food contact (25). |
| --- | --- |

b)

ja tās izmanto celuloziskos materiālos – BfR ieteikums XXXVI Paper and board for food contact (25).

Krāsošanai izmantotās krāsvielas un iespiedkrāsas atbilst arī 7.1. un 7.2. apakškritērijam.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām.

Ja izmanto krāsas un/vai iespiedkrāsas, to klātbūtni pamato, norādot, tieši kādu funkciju tās pilda, un iesniedz dokumentāciju, kas nodrošina, ka krāsošanai izmantotās krāsvielas vai iespiedkrāsas piemaisījumi atbilst Eiropas Padomes Rezolūcijai AP (89) 1 un ka izmantotās krāsas ir atļautas saskaņā ar BfR ieteikumu IX Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities, Šveices Rīkojuma 817.023.21 2. pielikumu un 10. pielikumu vai BfR ieteikumu XXXVI Paper and board for food contact.

7.3.5.   Papildu ierobežojumi, kas attiecas uz adhezīviem

Brīvā formaldehīda saturs sacietējušā adhezīvā (līmē) nepārsniedz 10 ppm. Formaldehīda daudzums, kas rodas adhezīvu ražošanā, nepārsniedz 250 ppm slieksni, un to mēra tikko saražotā polimēru dispersijā. Šo prasību neattiecina uz termoadhezīviem.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām, un drošuma datu lapas par katru vielu/maisījumu un tā koncentrāciju adhezīvā.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī formaldehīda satura testēšanas rezultātus saskaņā ar testēšanas metodi ISO 14184–1:2011 vai pielīdzināmu metodi.

7.3.6.   Īpaši absorbējošie polimēri (ĪAP)

Produktā izmantotie īpaši absorbējošie polimēri

| a) | satur ne vairāk kā 1 000 ppm tādu monomēru atlikumu [4], kas klasificēti ar 7.1. apakškritērijā norādītajiem H kodiem. Attiecībā uz nātrija poliakrilātu šī robežvērtība attiecas uz neizreaģējušās akrilskābes un šķērssaistītāju summu; |
| --- | --- |

a)

satur ne vairāk kā 1 000 ppm tādu monomēru atlikumu [4], kas klasificēti ar 7.1. apakškritērijā norādītajiem H kodiem. Attiecībā uz nātrija poliakrilātu šī robežvērtība attiecas uz neizreaģējušās akrilskābes un šķērssaistītāju summu;

| b) | satur ne vairāk kā 10 % (masa/masa) ūdenī šķīstošu ekstraktu [5], kuri atbilst 7.1., 7.2. un 7.3.1. apakškritērijam. Nātrija poliakrilāta gadījumā ņem vērā akrilskābes monomērus un oligomērus, kuru molekulmasa ir zemāka nekā īpaši augstas absorbcijas polimēru molekulmasa saskaņā ar ISO 17190. |
| --- | --- |

b)

satur ne vairāk kā 10 % (masa/masa) ūdenī šķīstošu ekstraktu [5], kuri atbilst 7.1., 7.2. un 7.3.1. apakškritērijam. Nātrija poliakrilāta gadījumā ņem vērā akrilskābes monomērus un oligomērus, kuru molekulmasa ir zemāka nekā īpaši augstas absorbcijas polimēru molekulmasa saskaņā ar ISO 17190.

| c) | akrilamīdu par īpaši absorbējošu polimēru neuzskata. |
| --- | --- |

c)

akrilamīdu par īpaši absorbējošu polimēru neuzskata.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām, un drošuma datu lapas par katru vielu/maisījumu un tā koncentrāciju gatavajā produktā.

Turklāt pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī piegādātāja deklarāciju, kurā dokumentēts produktā izmantoto īpaši absorbējošo polimēru sastāvs un ūdenī šķīstošo ekstraktu daudzums īpaši absorbējošajos polimēros. Deklarācijai pievieno drošuma datu lapas vai testēšanas rezultātus, kuros norādīti monomēru atlikumi, kas ir ĪAP, un to daudzumi. Ieteicamās testēšanas metodes ir ISO 17190 un WSP 210. Norādot testos konstatētos monomēru atlikumu un šķīstošo ekstraktu daudzumus, izmanto noteiktā laika sprīdī veiktu atkārtotu mērījumu vidējās vērtības. Apraksta analīzes metodes un mērījumu biežumu, sniedzot ziņas arī par analīzei izmantotajām laboratorijām.

[Piezīmes.

| [4] | Monomēru atlikumi ir kopējais neizreaģējušās akrilskābes un šķērssaistītāju saturs. |
| --- | --- |

[4]

| [5] | Ūdenī šķīstošie ekstrakti ĪAP ir akrilskābes monomēri un oligomēri ar mazāku molekulmasu nekā ĪAP, kā arī sāļi.] |
| --- | --- |

[5]

7.3.7.   Silikons

Šis apakškritērijs attiecas uz aizsargstrēmelēm.

| a) | Silikona pārklājumus uz šķīdinātāja bāzes neizmanto. |
| --- | --- |

a)

Silikona pārklājumus uz šķīdinātāja bāzes neizmanto.

| b) | Oktametilciklotetrasiloksāns D4 (CAS Nr. 556-67-2), dekametilciklopentasiloksāns D5 (CAS Nr. 541-02-6) un dodekametilcikloheksiloksāns D6 (CAS Nr. 540-97-6) silikona maisījumā [6] nav koncentrācijā, kas pārsniedz 800 ppm (0,08 % (masa/masa)). 800 ppm robežvērtība ir piemērojama katrai vielai atsevišķi. |
| --- | --- |

b)

Oktametilciklotetrasiloksāns D4 (CAS Nr. 556-67-2), dekametilciklopentasiloksāns D5 (CAS Nr. 541-02-6) un dodekametilcikloheksiloksāns D6 (CAS Nr. 540-97-6) silikona maisījumā [6] nav koncentrācijā, kas pārsniedz 800 ppm (0,08 % (masa/masa)). 800 ppm robežvērtība ir piemērojama katrai vielai atsevišķi.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, kuru parakstījis aizsargstrēmeles izgatavotājs un kuru apliecina drošuma datu lapas.

[Piezīme.

| [6] | Silikona maisījums šajā gadījumā ir šķidrs maisījums, kas sastāv no divām vai vairākām silikona izejvielām un ko izmanto par aizsargstrēmeles daļu – aizsargpapīra vai aizsargplēves – pārklājumu dažiem sieviešu higiēnas produktiem (piemēram, biksīšu ieliktnīšiem un higiēniskajām paketēm) vai autiņu lipekļiem.] |
| --- | --- |

[6]

7.3.8.   Citas ķimikālijas, kas rada bažas

Šis apakškritērijs attiecas uz piemaisījumiem gatavajā produktā.

Tālāk norādīto ķimikāliju koncentrācija gatavajā produktā nepārsniedz 9. tabulā norādīto.

9. tabula

Ierobežota lietojuma ķimikāliju saraksts

| Vielas | Ierobežojumi |
| --- | --- |
| Formaldehīds | < 16 ppm |
| Dibenz-p-dioksīni (PHDD): 2,3,7,8-THDD, 1,2,3,7,8-PeHDD, 1,2,3,4,7,8-HxHDD, 1,2,3,6,7,8-HxHDD, 1,2,3,7,8,9-HxHDD, 1,2,3,4,6,7,8-HpHDD, OHDD | Detektēto PHDD, PHDF un dioksīnveidīgo PHB radniecīgo savienojumu TEQ summa < 2 ng/kg |
| Dibenzfurāni (PHDF): 2,3,7,8-THDF, 1,2,3,7,8-PeHDF, 2,3,4,7,8-PeHDF, 1,2,3,4,7,8-HxHDF, 1,2,3,6,7,8-HxHDF, 1,2,3,7,8,9-HxHDF, 2,3,4,6,7,8-HxHDF, 1,2,3,4,6,7,8-HpHDF, 1,2,3,4,7,8,9-HpHDF, OHDF |
| Dioksīnveidīgie PHB: PHB 77, PHB 81, PHB 126, PHB 169, PHB 105, PHB 114, PHB 118, PHB 123, PHB 156, PHB 157, PHB 167, PHB 189 |
| PAO |
| Benz[a]antracēns, benz[a]pirēns, benz[e]pirēns, hrizēns, benz[b]fluorantēns, benz[k]fluorantēns, dibenz[a,h]antracēns, benz[j]fluorantēns, benz[g,h,i]perilēns, indeno[1,2,3-cd]pirēns, fenantrēns, pirēns, antracēns, fluorantēns, naftalīns | Katrs PAO < 0,2  mg/kg
  Visi PAO kopā < 1  mg/kg |
| Fenoli |
| Bisfenols A | < 0,02  % |
| Nonilfenoldietoksilāts | < 10  mg/kg |
| Nonilfenols | < 10  mg/kg |
| Ftalāti |
| DINF, DEHF, DNOF, DIDF, BBF, DBF, DIBF, DIHF, BMEF, DPF/DIPF, DnPF, DnHF, DMF, DHNUF, DCHF, DHxF, DIHxF, DIOF, DPrF, DNF, 1,2-benzoldikarbonskābe, di-C6–10-alkilesteri, 1,2-benzoldikarbonskābe, jaukti decilesteri, heksilesteri un oktildiesteri | < 0,01  % katrs |
| Pesticīdi |
| Glifozāts | < 0,5  mg/kg |
| AMPA | < 0,5  mg/kg |
| Kvintocēns | < 0,5  mg/kg |
| Heksahlorbenzols | < 0,5  mg/kg |
| Alvorganiskie savienojumi |
| Tributilalva | < 2 ppb |
| Citi alvorganiskie savienojumi: monobutilalva, dibutilalva, trifenilalva, dioktilalva, monooktilalva | Katrs alvorganiskais savienojums < 10 ppb |
| Smagie metāli |
| Antimons | < 30  mg/kg |
| Kadmijs | < 0,1  mg/kg |
| Hroms | < 1  mg/kg |
| Svins | < 0,2  mg/kg |
| Dzīvsudrabs | < 0,02  mg/kg |

Vielas

Ierobežojumi

Formaldehīds

< 16 ppm

Dibenz-p-dioksīni (PHDD): 2,3,7,8-THDD, 1,2,3,7,8-PeHDD, 1,2,3,4,7,8-HxHDD, 1,2,3,6,7,8-HxHDD, 1,2,3,7,8,9-HxHDD, 1,2,3,4,6,7,8-HpHDD, OHDD

Detektēto PHDD, PHDF un dioksīnveidīgo PHB radniecīgo savienojumu TEQ summa < 2 ng/kg

Dibenzfurāni (PHDF): 2,3,7,8-THDF, 1,2,3,7,8-PeHDF, 2,3,4,7,8-PeHDF, 1,2,3,4,7,8-HxHDF, 1,2,3,6,7,8-HxHDF, 1,2,3,7,8,9-HxHDF, 2,3,4,6,7,8-HxHDF, 1,2,3,4,6,7,8-HpHDF, 1,2,3,4,7,8,9-HpHDF, OHDF

Dioksīnveidīgie PHB: PHB 77, PHB 81, PHB 126, PHB 169, PHB 105, PHB 114, PHB 118, PHB 123, PHB 156, PHB 157, PHB 167, PHB 189

PAO

Benz[a]antracēns, benz[a]pirēns, benz[e]pirēns, hrizēns, benz[b]fluorantēns, benz[k]fluorantēns, dibenz[a,h]antracēns, benz[j]fluorantēns, benz[g,h,i]perilēns, indeno[1,2,3-cd]pirēns, fenantrēns, pirēns, antracēns, fluorantēns, naftalīns

Katrs PAO < 0,2  mg/kg

Visi PAO kopā < 1  mg/kg

Fenoli

Bisfenols A

< 0,02  %

Nonilfenoldietoksilāts

< 10  mg/kg

Nonilfenols

< 10  mg/kg

Ftalāti

DINF, DEHF, DNOF, DIDF, BBF, DBF, DIBF, DIHF, BMEF, DPF/DIPF, DnPF, DnHF, DMF, DHNUF, DCHF, DHxF, DIHxF, DIOF, DPrF, DNF, 1,2-benzoldikarbonskābe, di-C6–10-alkilesteri, 1,2-benzoldikarbonskābe, jaukti decilesteri, heksilesteri un oktildiesteri

< 0,01  % katrs

Pesticīdi

Glifozāts

< 0,5  mg/kg

AMPA

< 0,5  mg/kg

Kvintocēns

< 0,5  mg/kg

Heksahlorbenzols

< 0,5  mg/kg

Alvorganiskie savienojumi

Tributilalva

< 2 ppb

Citi alvorganiskie savienojumi: monobutilalva, dibutilalva, trifenilalva, dioktilalva, monooktilalva

Katrs alvorganiskais savienojums < 10 ppb

Smagie metāli

Antimons

< 30  mg/kg

Kadmijs

< 0,1  mg/kg

Hroms

< 1  mg/kg

Svins

< 0,2  mg/kg

Dzīvsudrabs

< 0,02  mg/kg

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām.

Turklāt pieteikuma iesniedzējs iesniedz gatavā produkta analīžu rezultātus. Testus veic reprezentatīvam produktam. Attiecībā uz identiski ražotiem produktiem (piemēram, dažādu lielumu higiēnas produktiem) ir pietiekami testus veikt viena lieluma produktam. Alternatīva ir analīzes veikt atsevišķi katram materiālam, no kā sastāv (reprezentatīvs) gatavais produkts. Norāda analīzes metodes un mērījumu dienu, sniedzot ziņas arī par analīzei izmantotajām laboratorijām. Ieteicamās testēšanas metodes ir NWSP 360.1R0 vai pielīdzināma metode parauga sagatavošanai, NWSP 360.2R0 vai pielīdzināma metode analīta ekstrakcijai un NWSP 360.3R0 vai pielīdzināma metode instrumentālajai analīzei. Mērījumus veic vismaz reizi gadā.

8. kritērijs.   Iepakojums

Šis kritērijs nosaka prasības attiecībā uz tirdzniecības un grupas iepakojumu.

No grupas iepakojuma izvairās vai to izgatavo tikai no kartona un/vai papīra.

a)   Iepakojumā izmantotais kartons un/vai papīrs

Kartona un/vai papīra tirdzniecības iepakojums par vismaz 40 % sastāv no reciklēta materiāla.

Kartona un/vai papīra grupas iepakojums par vismaz 80 % sastāv no reciklēta materiāla.

Atlikušo kartona un/vai papīra īpatsvaru tirdzniecības un grupas iepakojumā (100 %, no kā atskaitīts reciklētā materiāla saturs) aptver derīgi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma. Sertifikācijas struktūras, kas izdod ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikātus, ir akreditētas/atzītas attiecīgajā sertifikācijas shēmā.

b)   Iepakojumā izmantotā plastmasa

| — | Līdz 2026. gada 31. decembrim no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 20 % reciklēta materiāla. |
| --- | --- |

—

Līdz 2026. gada 31. decembrim no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 20 % reciklēta materiāla.

| — | No 2027. gada 1. janvāra no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 35 % reciklēta materiāla. |
| --- | --- |

—

No 2027. gada 1. janvāra no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 35 % reciklēta materiāla.

c)   Reciklējamība

Reciklēšanai pieejamais tirdzniecības iepakojuma (kartona un/vai papīra vai plastmasas) un grupas iepakojuma (kartona un/vai papīra) saturs ir vismaz 95 % pēc masas, savukārt 5 % atlikumu ir saderīgi ar reciklēšanu.

d)   Papildu prasības

| — | Nav atļauts izmantot kompozītu (tirdzniecības un grupas) iepakojumu, jauktu plastmasu vai kartonu un/vai papīru, kas pārklāts ar plastmasu vai metāliem. |
| --- | --- |

—

Nav atļauts izmantot kompozītu (tirdzniecības un grupas) iepakojumu, jauktu plastmasu vai kartonu un/vai papīru, kas pārklāts ar plastmasu vai metāliem.

| — | Tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību norāda uz tirdzniecības iepakojuma. |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību norāda uz tirdzniecības iepakojuma.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1) parakstītu atbilstības deklarāciju, kurā norāda reciklētā materiāla procentuālo saturu tirdzniecības un attiecīgā gadījumā grupas iepakojumā, 2) atbilstības deklarāciju, kurā norādīta tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklējamība, un 3) augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar tirdzniecības iepakojumu, kurā skaidri redzama informācija par tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību.

Kompetentās struktūras atbilstības deklarāciju, kurā norādīts reciklētās plastmasas procentuālais saturs tirdzniecības iepakojumā, pēc 2027. gada 1. janvāra pārbauda vēlreiz.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz revidētus grāmatvedības dokumentus, kas apliecina, ka atlikušais kartona un/vai papīra īpatsvars tirdzniecības un grupas iepakojumā (100 %, no kā atskaitīts reciklētā materiāla saturs) ir sertificēts materiāls saskaņā ar derīgām FSC, PEFC vai tām pielīdzināmām shēmām. Revidētie grāmatvedības dokumenti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras grāmatvedības dokumentus divpadsmit mēnešus pēc ES ekomarķējuma licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz.

Reciklētā materiāla saturu verificē, ievērojot EN 45557 vai ISO 14021, savukārt reciklējamību verificē, ievērojot EN 13430 vai ISO 18604.

Reciklētās plastmasas saturs iepakojumā atbilst pārraudzības ķēdes standartiem, piemēram, ISO 22095 vai EN 15343. Var akceptēt pielīdzināmas metodes, ja tās par pielīdzināmām uzskata trešā puse, un tām pievieno detalizētus skaidrojumus, kas apliecina atbilstību šai prasībai, kā arī saistītos apliecinošos dokumentus. Iesniedz rēķinus, kas apliecina reciklētā materiāla iegādi.

Turklāt iepakojuma reciklējamību (pieejamību reciklēšanai un saderību ar to) testē, izmantojot standarta testēšanas protokolus. Kartona un/vai papīra iepakojuma reciklējamību novērtē, testējot atkalsašķiedrojamību, un šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs kartona un/vai papīra iepakojuma atkalsašķiedrojamību pierāda ar testēšanas pārskatiem no testiem saskaņā ar PTS metodi PTS-RH 021, izvērtēšanas sistēmu ATICELCA 501 vai pielīdzināmām standartmetodēm, ko kompetentā struktūra atzinusi par tādām, kuras nodrošina datus ar līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti. Par neatkarīgu trešās puses sertifikāciju plastmasas iepakojumam pieņem nošķiršanas shēmas vai kontrolētas sajaukšanas shēmas, piemēram, RecyClass. Pielīdzināmas testēšanas metodes var akceptēt, ja tās par pielīdzināmām uzskata trešā puse.

9. kritērijs.   Norādījumi par produkta un iepakojuma izmantošanu un izmešanu

Gatavā produkta lietošanas instrukcijas sniedz uz iepakojuma vai drukātā un/vai digitālā lietošanas pamācībā.

Tirdzniecības iepakojumā ietver norādījumus par tirdzniecības iepakojuma, grupas iepakojuma (ja tāds ir), atsevišķo komponentu izmešanu un produkta izmešanu pēc lietošanas. Uz tirdzniecības iepakojuma rakstiski vai ar vizuāliem simboliem norāda šādu informāciju:

| — | ka tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un produktu pēc lietošanas nedrīkst izmest tualetes podā un |
| --- | --- |

—

ka tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un produktu pēc lietošanas nedrīkst izmest tualetes podā un

| — | kā tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un produktu pēc lietošanas izmest pareizi. |
| --- | --- |

—

kā tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un produktu pēc lietošanas izmest pareizi.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar produkta lietošanas pamācību.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar tirdzniecības iepakojumu, uz kura skaidri redzama informācija par izmešanu.

10. kritērijs.   Produkta lietojumderīgums un kvalitāte

Gatavā produkta lietderība/kvalitāte ir apmierinoša un vismaz līdzvērtīga tirgū jau pieejamo produktu lietderībai/kvalitātei.

Lietojumderīgumu testē, pārbaudot raksturlielumus un parametrus, kas norādīti 10. tabulā. Ja ir noteikti snieguma sliekšņi, produktam tie jāsasniedz.

10. tabula.

Raksturlielumi un parametri, kas raksturo testējamā produkta lietojumderīgumu

| Raksturlielums | Prasītais testēšanas paņēmiens (snieguma slieksnis) |
| --- | --- |
| Zīdaiņu autiņi | Higiēniskās paketes | Tamponi | Ieliktnīši zīdīšanas periodam |
| Lietošanas testi | U1. Absorbcija un aizsardzība pret noplūdēm  (26) | Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu) |
| U2. Ādas sausums | Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu) | Neattiecas | Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm |
| U3. Ērtums un komforts | Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu) |
| U4. Vispārējais sniegums | Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu) |
| Tehniskie testi | T1. Absorbcija un aizsardzība pret noplūdēm  (26) | Absorbcijas spēja un maksimālais daudzums, ko produkts spēj absorbēt bez noplūdes | Syngina metode | Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm |
| T2. Ādas sausums  (26) | Transepidermālā ūdens zuduma novērtēšana, atkārtotas samitrināšanas metode vai korneometriskā testēšana | Neattiecas | Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm |

Raksturlielums

Prasītais testēšanas paņēmiens (snieguma slieksnis)

Zīdaiņu autiņi

Higiēniskās paketes

Tamponi

Ieliktnīši zīdīšanas periodam

Lietošanas testi

U1. Absorbcija un aizsardzība pret noplūdēm  (26)

Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu)

U2. Ādas sausums

Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu)

Neattiecas

Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm

U3. Ērtums un komforts

Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu)

U4. Vispārējais sniegums

Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu)

Tehniskie testi

T1. Absorbcija un aizsardzība pret noplūdēm  (26)

Absorbcijas spēja un maksimālais daudzums, ko produkts spēj absorbēt bez noplūdes

Syngina metode

Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm

T2. Ādas sausums  (26)

Transepidermālā ūdens zuduma novērtēšana, atkārtotas samitrināšanas metode vai korneometriskā testēšana

Neattiecas

Tāpat kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm

Novērtēšana un verifikācija

Iesniedz lietošanas un tehnisko testu testēšanas pārskatus. Testēšanas pārskatā apraksta vismaz izmantotās testēšanas metodes, testa rezultātus un datus. Testēšanu veic laboratorijās, kas ir sertificētas piemērot kvalitātes pārvaldības sistēmas.

Testēšanā pārbauda visus tieši tā veida un lieluma produktus, par kuriem iesniegts ES ekomarķējuma saņemšanas pieteikums. Tomēr, ja ir iespējams pierādīt, ka produktu sniegums ir vienāds, no katras konstrukcijas produktu klāsta testē viena lieluma paraugu vai reprezentatīvu dažādu lielumu paraugu kopumu.

Lai garantētu rezultātu reproducējamību, īpaša uzmanība jāvelta produktu paraugu izvēlei, transportēšanai un glabāšanai. Nav ieteicams veikt produktu maskēšanu vai pārpakošanu neitrālā iepakojumā, jo tas var mainīt produktu un/vai iepakojuma sniegumu, ja vien to nav iespējams izdarīt tā, ka sniegums noteikti nemainās.

Informāciju par testēšanu dara pieejamu kompetentajām struktūrām, ievērojot konfidencialitāti. Testēšanas rezultātus saprotami paskaidro un izklāsta, izraugoties tādu valodu, mērvienības un simbolus, kas ir saprotami datu lietotājiem. Norāda šādus elementus: testēšanas vieta un datums; testējamo produktu atlases kritēriji un to reprezentativitāte; izraudzītie testējamie raksturlielumi un, ja kādi raksturlielumi nav izraudzīti, to neizraudzīšanās iemesli; izmantotās testēšanas metodes un ar tām saistītie ierobežojumi, ja tādi ir. Sniedz skaidras vadlīnijas par testēšanas rezultātu izmantošanu.

Papildu vadlīnijas lietošanas testiem:

| — | paraugu izvēli, testa plānošanu, lietotāju grupas atlasi un testa rezultātu analīzi veic, ievērojot standarta statistikas praksi (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 vai pielīdzināmu praksi), |
| --- | --- |

—

paraugu izvēli, testa plānošanu, lietotāju grupas atlasi un testa rezultātu analīzi veic, ievērojot standarta statistikas praksi (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 vai pielīdzināmu praksi),

| — | katru produktu novērtē, izmantojot aptaujas veidlapu. Testam jāilgst vismaz 72 stundas, ja iespējams – pilnu nedēļu, un tam jānorit parastos produkta lietošanas apstākļos, |
| --- | --- |

—

katru produktu novērtē, izmantojot aptaujas veidlapu. Testam jāilgst vismaz 72 stundas, ja iespējams – pilnu nedēļu, un tam jānorit parastos produkta lietošanas apstākļos,

| — | ieteicamais testētāju skaits ir vismaz 30 (neatkarīgi no tā, vai produkts paredzēts viena dzimuma pārstāvjiem). Ir svarīgi, ka visas personas, kas piedalās aptaujā, parasti lieto tāda paša veida/lieluma produktu kā testējamais produkts, |
| --- | --- |

—

ieteicamais testētāju skaits ir vismaz 30 (neatkarīgi no tā, vai produkts paredzēts viena dzimuma pārstāvjiem). Ir svarīgi, ka visas personas, kas piedalās aptaujā, parasti lieto tāda paša veida/lieluma produktu kā testējamais produkts,

| — | ja produkts nav paredzēts tikai viena dzimuma pārstāvjiem, vīriešu un sieviešu attiecība testētāju vidū ir 1:1, |
| --- | --- |

—

ja produkts nav paredzēts tikai viena dzimuma pārstāvjiem, vīriešu un sieviešu attiecība testētāju vidū ir 1:1,

| — | aptaujā piedalās dažādas personas, kas proporcionāli reprezentē dažādās tirgū sastopamās patērētāju grupas. Skaidri norāda testētāju vecumu, valsti un dzimumu, |
| --- | --- |

—

aptaujā piedalās dažādas personas, kas proporcionāli reprezentē dažādās tirgū sastopamās patērētāju grupas. Skaidri norāda testētāju vecumu, valsti un dzimumu,

| — | testā nepiedalās cilvēki ar veselības problēmām vai hroniskām ādas slimībām. Ja persona saslimst lietošanas izmēģinājuma laikā, tas jānorāda aptaujas veidlapā, un attiecīgās atbildes novērtējumā vērā neņem, |
| --- | --- |

—

testā nepiedalās cilvēki ar veselības problēmām vai hroniskām ādas slimībām. Ja persona saslimst lietošanas izmēģinājuma laikā, tas jānorāda aptaujas veidlapā, un attiecīgās atbildes novērtējumā vērā neņem,

| — | visos lietošanas testos (kuros pārbauda absorbciju un aizsardzību pret noplūdēm, ādas sausumu, ērtumu un komfortu, kā arī vispārējo sniegumu) 80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu novērtē kā apmierinošu, proti, kvantitatīvā skalā no 1 līdz 100 dod atzīmi virs 60. Alternatīva: 80 % patērētāju, kas produktu testē, to novērtē kā labu vai ļoti labu (no pieciem kvalitatīviem atbilžu variantiem, kas ir “ļoti slikts”, “slikts”, “viduvējs”, “labs”, “ļoti labs”), |
| --- | --- |

—

visos lietošanas testos (kuros pārbauda absorbciju un aizsardzību pret noplūdēm, ādas sausumu, ērtumu un komfortu, kā arī vispārējo sniegumu) 80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu novērtē kā apmierinošu, proti, kvantitatīvā skalā no 1 līdz 100 dod atzīmi virs 60. Alternatīva: 80 % patērētāju, kas produktu testē, to novērtē kā labu vai ļoti labu (no pieciem kvalitatīviem atbilžu variantiem, kas ir “ļoti slikts”, “slikts”, “viduvējs”, “labs”, “ļoti labs”),

| — | pēc lietošanas izmēģinājuma pabeigšanas rezultātus izvērtē statistiski, |
| --- | --- |

—

pēc lietošanas izmēģinājuma pabeigšanas rezultātus izvērtē statistiski,

| — | paziņo par ārējiem faktoriem, piemēram, zīmolu simboliku, tirgus daļām un reklāmu, kas varētu ietekmēt subjektīvo iespaidu par produktu sniegumu. |
| --- | --- |

—

paziņo par ārējiem faktoriem, piemēram, zīmolu simboliku, tirgus daļām un reklāmu, kas varētu ietekmēt subjektīvo iespaidu par produktu sniegumu.

Papildu prasības tehniskajiem testiem:

| — | testēšanas metožu pamatā iespēju robežās ir produktam piemērotas metodes, kas dod iespēju iegūt reproducējamus un uzticamus rezultātus, |
| --- | --- |

—

testēšanas metožu pamatā iespēju robežās ir produktam piemērotas metodes, kas dod iespēju iegūt reproducējamus un uzticamus rezultātus,

| — | testē vismaz piecus paraugus. Pārskatā ziņo vidējos rezultātus, norādot standartnovirzi, |
| --- | --- |

—

testē vismaz piecus paraugus. Pārskatā ziņo vidējos rezultātus, norādot standartnovirzi,

| — | ieteicamie tehniskie testi ieliktnīšiem zīdīšanas periodam ir tādi paši kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm. |
| --- | --- |

—

ieteicamie tehniskie testi ieliktnīšiem zīdīšanas periodam ir tādi paši kā bērnu autiņiem un higiēniskajām paketēm.

Produkta masu, izmērus un konstrukcijas īpatnības apraksta un sniedz saskaņā ar pieteikuma vispārīgās novērtēšanas un verifikācijas daļas informāciju.

11. kritērijs.   Korporatīvā sociālā atbildība attiecībā uz darba aspektiem

Šis kritērijs nosaka prasības, kas attiecas uz galīgās absorbējošo higiēnas produktu sagatavošanas objektu.

Ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (27), ANO Globālo līgumu (2. pīlārs) (28), ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību vadošos principus (29) un ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (30), pieteikuma iesniedzējs iziet trešās puses verifikāciju ar klātienes revīzijām, kas apliecina, ka piemērojamie principi, kuri iekļauti iepriekš minētajos starptautiskajos tekstos un tālāk norādītajos papildnoteikumos, produkta galīgās sagatavošanas objektā ir izpildīti.

SDO pamatkonvencijas:

| i) | bērnu darbs:






  — | Minimālā vecuma konvencija, 1973 (Nr. 138), |
| --- | --- | --- |

i)

bērnu darbs:

—

Minimālā vecuma konvencija, 1973 (Nr. 138),

| — | Bērnu darba ļaunāko formu konvencija, 1999 (Nr. 182), |
| --- | --- |

—

Bērnu darba ļaunāko formu konvencija, 1999 (Nr. 182),

| ii) | piespiedu vai obligāts darbs:






  — | Piespiedu darba konvencija, 1930 (Nr. 29) un Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokols, |
| --- | --- | --- |

ii)

piespiedu vai obligāts darbs:

—

Piespiedu darba konvencija, 1930 (Nr. 29) un Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokols,

| — | Konvencija par piespiedu darba izskaušanu, 1957 (Nr. 105), |
| --- | --- |

—

Konvencija par piespiedu darba izskaušanu, 1957 (Nr. 105),

| iii) | biedrošanās brīvība un tiesības uz koplīguma sarunām:






  — | Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību, 1948 (Nr. 87), |
| --- | --- | --- |

iii)

biedrošanās brīvība un tiesības uz koplīguma sarunām:

—

Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību, 1948 (Nr. 87),

| — | Konvencija par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, 1949 (Nr. 98), |
| --- | --- |

—

Konvencija par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, 1949 (Nr. 98),

| iv) | diskriminācija:






  — | Konvencija par vienlīdzīgu atlīdzību, 1951 (Nr. 100), |
| --- | --- | --- |

iv)

diskriminācija:

—

Konvencija par vienlīdzīgu atlīdzību, 1951 (Nr. 100),

| — | Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111). |
| --- | --- |

—

Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111).

Papildnoteikumi:

| v) | darba laiks:






  — | SDO Konvencija par darba laiku rūpniecībā, 1919 (Nr. 1), |
| --- | --- | --- |

v)

darba laiks:

—

SDO Konvencija par darba laiku rūpniecībā, 1919 (Nr. 1),

| — | SDO Konvencija par iknedēļas atpūtu industriālajās nozarēs, 1921 (Nr. 14), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par iknedēļas atpūtu industriālajās nozarēs, 1921 (Nr. 14),

| vi) | atalgojums:






  — | SDO Konvencija par minimālās algas noteikšanu, 1970 (Nr. 131), |
| --- | --- | --- |

vi)

atalgojums:

—

SDO Konvencija par minimālās algas noteikšanu, 1970 (Nr. 131),

| — | SDO Konvencija par apmaksātu atvaļinājumu (pārskatīta), 1970 (Nr. 132), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par apmaksātu atvaļinājumu (pārskatīta), 1970 (Nr. 132),

| — | iztikas minimums: pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka par normālu darba nedēļu (kas nepārsniedz 48 stundas) izmaksātā alga (neskaitot nodokļus, piemaksas, pabalstus vai virsstundu algu) ir pietiekama darbinieka un četru cilvēku ģimenes pamatvajadzību (mājoklis, enerģija, uzturs, apģērbs, veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens, bērnu aprūpe un transports) apmierināšanai un ka no tās zināma summa atliek arī citiem tēriņiem. Īstenošanu revidē, ievērojot SA8000 (31) norādījumus par atalgojumu, |
| --- | --- |

—

iztikas minimums: pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka par normālu darba nedēļu (kas nepārsniedz 48 stundas) izmaksātā alga (neskaitot nodokļus, piemaksas, pabalstus vai virsstundu algu) ir pietiekama darbinieka un četru cilvēku ģimenes pamatvajadzību (mājoklis, enerģija, uzturs, apģērbs, veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens, bērnu aprūpe un transports) apmierināšanai un ka no tās zināma summa atliek arī citiem tēriņiem. Īstenošanu revidē, ievērojot SA8000 (31) norādījumus par atalgojumu,

| vii) | darba aizsardzība:






  — | SDO Konvencija par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā, 1981 (Nr. 170), |
| --- | --- | --- |

vii)

darba aizsardzība:

—

SDO Konvencija par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā, 1981 (Nr. 170),

| — | SDO Darba drošības un arodveselības konvencija, 1990 (Nr. 155), |
| --- | --- |

—

SDO Darba drošības un arodveselības konvencija, 1990 (Nr. 155),

| — | SDO Konvencija par darba vidi (gaisa piesārņojums, troksnis un vibrācija), 1977 (Nr. 148), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par darba vidi (gaisa piesārņojums, troksnis un vibrācija), 1977 (Nr. 148),

| viii) | sociālā aizsardzība un iekļaušana:






  — | SDO Konvencija par medicīnisko aprūpi un slimības pabalstiem, 1969 (Nr. 130), |
| --- | --- | --- |

viii)

sociālā aizsardzība un iekļaušana:

—

SDO Konvencija par medicīnisko aprūpi un slimības pabalstiem, 1969 (Nr. 130),

| — | SDO Konvencija par sociālo nodrošinājumu (minimālajiem standartiem), 1952 (Nr. 102), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par sociālo nodrošinājumu (minimālajiem standartiem), 1952 (Nr. 102),

| — | SDO Konvencija par pabalstiem darbā iegūtu miesas bojājumu gadījumā, 1964 (Nr. 121), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par pabalstiem darbā iegūtu miesas bojājumu gadījumā, 1964 (Nr. 121),

| — | SDO Konvencija par vienlīdzīgu attieksmi (nelaimes gadījumu kompensāciju), 1925 (Nr. 19), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par vienlīdzīgu attieksmi (nelaimes gadījumu kompensāciju), 1925 (Nr. 19),

| — | SDO Maternitātes aizsardzības konvencija, 2000 (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

SDO Maternitātes aizsardzības konvencija, 2000 (Nr. 183),

| ix) | taisnīga atlaišana:






  — | SDO Konvencija par darba attiecību izbeigšanu, 1982 (Nr. 158). |
| --- | --- | --- |

ix)

taisnīga atlaišana:

—

SDO Konvencija par darba attiecību izbeigšanu, 1982 (Nr. 158).

Vietās, kur tiesības uz biedrošanās brīvību un koplīguma sarunām ir ierobežotas ar likumu, uzņēmums darba ņēmējiem neliedz izstrādāt alternatīvus mehānismus, kā paust sūdzības un aizsargāt savas tiesības, kas saistītas ar darba apstākļiem un nodarbināšanas kārtību, un tas atzīst likumīgas darba ņēmēju apvienības, ar kurām tas var iesaistīties dialogā par darbavietas jautājumiem.

Revīzijas process ietver apspriešanos ar ārējām no nozares neatkarīgu organizāciju ieinteresētajām personām objektu tuvumā, arī arodbiedrībām, sabiedriskajām organizācijām, NVO un darba ekspertiem. Jēgpilnām apspriedēm jānotiek ar vismaz divām ieinteresētajām personām no divām dažādām apakšgrupām. Vietās, kur valsts tiesību akti nevar nodrošināt korporatīvās sociālās atbildības pienācīgu atbilstību iepriekš minētajām starptautiskajām konvencijām, revīzijas procesā ietilpst trešo pušu veiktas klātienes revīzijas – iepriekš nepaziņotas izlases veida inspekcijas, ko veic no nozares neatkarīgi izvērtētāji.

ES ekomarķējuma licences derīguma laikā pieteikuma iesniedzējs publicē agregētus revīziju rezultātus un galvenos konstatējumus (arī sīku informāciju par to, a) cik daudz un cik nopietni ir pārkāptas katras darba tiesības un katrs darba aizsardzības standarts, b) kāda ir problēmas novēršanas stratēģija, ja problēmas novēršana ietver prevenciju saskaņā ar ANO GP pieeju, c) kādi ir pastāvīgu pārkāpumu pamatcēloņi saskaņā ar novērtējumu, kura pamatā ir apspriešanās ar ieinteresētajām personām; norāda ar ko notikusi apspriešanās, kādas problēmas tikušas minētas, kā tas ietekmējis korektīvo pasākumu plānu) tiešsaistē, lai ieinteresētajiem patērētājiem sniegtu pierādījumus par savu sniegumu.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs atbilstību šīm prasībām pierāda, iesniedzot sava rīcības kodeksa jaunākās versijas eksemplāru, kuram jāatbilst iepriekš minētajiem noteikumiem, un iesniedzot revīzijas ziņojumus par katra ekomarķējamā modeļa galīgās sagatavošanas staciju, kā arī saiti uz vietni, kurā rezultāti un konstatējumi publicēti tiešsaistē.

Objektu revīziju, ko veic trešās puses, veic revidenti, kas ir kvalificēti novērtēt nozares ražošanas objektu atbilstību sociālajiem standartiem vai rīcības kodeksiem, vai – valstīs, kur ratificēta SDO 1947. gada Darba inspekcijas konvencija (Nr. 81) un SDO pārraudzība liecina, ka valsts darba inspekcijas sistēma darbojas sekmīgi (32), un kur inspekciju sistēmas tvērums aptver iepriekš minētās jomas (33), – publiskā sektora iestādes iecelti darba inspektori.

Akceptē derīgus apliecinājumus no trešās puses shēmām vai inspekcijām, ar ko pārbauda atbilstību piemērojamajiem principiem uzskaitītajās SDO pamatkonvencijās un papildu noteikumos par darba laiku, atalgojumu un darba aizsardzību un apspriešanos ar ārējām ieinteresētajām personām. Šie apliecinājumi pieteikuma iesniegšanas dienā nav vecāki par 12 mēnešiem.

12. kritērijs.   Informācija ES ekomarķējumā

Uz produkta tirdzniecības iepakojuma drīkst norādīt ES ekomarķējuma logotipu. Ja izmanto neobligāto marķējumu ar ierāmētu tekstu, tajā iekļauj šādas trīs norādes:

| — | “Produkts projektēts tā, lai mazinātu ietekmi uz vidi”; |
| --- | --- |

—

“Produkts projektēts tā, lai mazinātu ietekmi uz vidi”;

| — | “Atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām”; |
| --- | --- |

—

“Atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām”;

| — | “Verificēts sniegums”. |
| --- | --- |

—

“Verificēts sniegums”.

Pieteikuma iesniedzējs ievēro ES ekomarķējuma logotipam veltītajās vadlīnijās sniegtās norādes, kā ES ekomarķējuma logotips izmantojams:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šai prasībai kopā ar produkta tirdzniecības iepakojuma augstas izšķirtspējas fotoattēlu, kurā skaidri redzams marķējums, reģistrācijas/licences numurs un attiecīgā gadījumā norādes, ko var attēlot kopā ar marķējumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(6)  Aprēķinā ņemtas vērā P neto emisijas. Koksnes izejvielās un ūdenī dabiski esošo P no P emisiju kopējā daudzuma var atskaitīt. Akceptē samazinājumus, kas ir mazāki par 0,010 kg/GSt.

(7)  Augstākā vērtība izmantojama fabrikām, kurās izmanto eikaliptus un ASV dienviddaļas priedes no reģioniem ar augstāku fosfora līmeni, un to piemēro līdz 2026. gada 31. decembrim. No 2027. gada 1. janvāra limitu 0,03 kg P/GSt izmanto arī fabrikām, kurās izmanto eikaliptus un ASV dienviddaļas priedes no reģioniem ar augstāku fosfora līmeni.

(8)  Neintegrēto fabriku gadījumā izejvielu pulpa vai pulpas atbilst vērtībām, kas norādītas integrētajām fabrikām, un tām pieskaita emisijas, kas rodas pārveidošanas procesā.

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012, C/2018/8588 (OV L 334, 31.12.2018., 1. lpp.).

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu (OV L 59, 27.2.2019., 8. lpp.).

(11)  Neintegrēto fabriku gadījumā izejvielu pulpa vai pulpas atbilst vērtībām, kas norādītas integrētajām fabrikām, un tām pieskaita emisijas, kas rodas pārveidošanas procesā.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

(13)  Neintegrēto fabriku gadījumā izejvielu pulpa vai pulpas atbilst vērtībām, kas norādītas integrētajām fabrikām, un tām pieskaita enerģiju, kas patērēta pārveidošanas procesā.

(14)  Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, PE/62/2017/REV/1 (OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.).

(16)  Valsts bioloģiskās ražošanas programma, Lauksaimniecības produktu tirdzniecības dienesta noteikums 21.12.2000., 65 FR 80547.

(17)  Saskaņā ar Eiropas Komisijas paziņojumu par ES Biobāzētas, bionoārdāmas un kompostējamas plastmasas rīcībpolitikas satvaru. Ar to var iepazīties šeit: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0682&qid=1680246180511.

(18)  Jaunākā metodika ir satvars, ko izstrādājis Komisijas Kopīgais pētniecības centrs un ko dēvē par plastmasas ACN metodi (ar to var iepazīties vietnē https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046), vai Komisijas 2022. gada 8. decembra Ieteikums, ar ko izveido Eiropas satvaru konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu novērtēšanai (ar to var iepazīties vietnē https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-12/Commission%20recommendation%20-%20establishing%20a%20European%20assessment%20framework%20for%20safe%20and%20sustainable%20by%20design.PDF).

(19)  Saskaņā ar ilgtspējas prasībām, kas attiecas uz biobāzētu izejvielu sagādi, ievērojot Atjaunojamo energoresursu direktīvas (RED III) izskatīšanu. Ar Eiropas Komisijas oficiāli atzītajām sertifikācijas shēmām iepazīties var vietnē https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/biofuels/voluntary-schemes_en.

(20)  Aktuālā metodika ir norādīta iepriekš.

(21)  Eiropas Padomes Ministru komitejas Rezolūcija AP (89) 1 par krāsvielu izmantošanu plastmasas materiālos, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Ar to var iepazīties šeit: https://rm.coe.int/16804f8648.

(22)  https://www.bfr.bund.de/cm/349/IX-Colorants-for-Plastics-and-other-Polymers-Used-in-Commodities.pdf.

(23)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/fr/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang2-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annexe_2.pdf.

(24)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/en/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang10-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annex-10-ordinance-fdha-materials-and-articles-intended-to-come-into-contact-with-food-stuffs.pdf.

(25)  https://www.dssmith.com/contentassets/1bbf9877253f458aa0eed26b76f2d705/360-english.pdf.

(26)  Šīs prasības neattiecas uz biksīšu ieliktnīšiem (plānajiem ieliktnīšiem), kas paredzēti sieviešu veļas aizsargāšanai.

(27)  SDO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) un palīdzīgie norādījumi.

(28)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālais līgums (2. pīlārs), https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/participants/141550.

(29)  Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību vadošie principi, https://www.unglobalcompact.org/library/2.

(30)  ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, https://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(31)  
  Social Accountability International, starptautiskais sociālās pārskatatbildības standarts 8000, http://www.sa-intl.org.

(32)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

(33)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

---

II PIELIKUMS

ES ekomarķējuma kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai atkalizmantojamām menstruālajām piltuvēm

ES ekomarķējuma kritēriji ir orientēti uz vidiskā snieguma ziņā tirgū labākajām atkalizmantojamajām menstruālajām piltuvēm. Kritēriju fokusā ir galvenā vidiskā ietekme, kas saistīta ar šo produktu aprites ciklu, un tie ir vērsti uz dažādu aprites ekonomikas aspektu popularizēšanu.

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

Lai produktam varētu piešķirt ES ekomarķējumu, tam jāatbilst katrai prasībai. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz rakstisku apstiprinājumu, ka visi kritēriji ir izpildīti.

Konkrētās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas pie katra kritērija atsevišķi.

Ja pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, šos pierādījumus sagatavot var pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji (pēc vajadzības).

Kompetentās struktūras pirmām kārtām atzīst apliecinājumus, ko izdevušas iestādes, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam harmonizētajam testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju standartam, un verifikācijas, ko veikušas struktūras, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam harmonizētajam standartam, kas piemērojams produktus, procesus un pakalpojumus sertificējošām iestādēm.

Attiecīgā gadījumā drīkst izmantot citas testēšanas metodes, nevis tās, kuras ir norādītas katram kritērijam, ja kompetentā struktūra, kas pieteikumu novērtē, šīs metodes atzīst par pielīdzināmām.

Attiecīgā gadījumā kompetentās struktūras var pieprasīt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgu verifikāciju.

Ja mainās ES ekomarķējumu saņēmuša produkta piegādātājs vai ražošanas objekts, par to paziņo kompetentajām struktūrām, sniedzot apliecinošu informāciju, kas dod iespēju verificēt, ka kritēriji joprojām tiek ievēroti.

Priekšnoteikums ir tāds, ka produktam jāatbilst visām tās valsts (valstu) attiecīgajām juridiskajām prasībām, kurā (kurās) produktu paredzēts laist tirgū. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par produkta atbilstību šai prasībai.

Kopā ar pieteikumu uz ES ekomarķējumu sniedz šādu informāciju:

| a) | produkta apraksts, kurā norādīta arī atsevišķu produkta vienību masa un produkta kopējā masa; |
| --- | --- |

a)

produkta apraksts, kurā norādīta arī atsevišķu produkta vienību masa un produkta kopējā masa;

| b) | tirdzniecības iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa;

| c) | grupas iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa; |
| --- | --- |

c)

grupas iepakojuma apraksts, kurā attiecīgā gadījumā norādīta arī tā kopējā masa;

| d) | atsevišķo komponentu apraksts, kurā norādīta arī katra komponenta masa; |
| --- | --- |

d)

atsevišķo komponentu apraksts, kurā norādīta arī katra komponenta masa;

| e) | produktā izmantotie komponenti, materiāli un visas tajā izmantotās vielas, katra šā elementa masa un CAS numurs, ja tāds ir. |
| --- | --- |

e)

produktā izmantotie komponenti, materiāli un visas tajā izmantotās vielas, katra šā elementa masa un CAS numurs, ja tāds ir.

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “piedevas” ir vielas, kas komponentiem, materiāliem vai gatavajam produktam pievienotas, lai uzlabotu vai saglabātu kādas tā īpašības; |
| --- | --- |

1)

“piedevas” ir vielas, kas komponentiem, materiāliem vai gatavajam produktam pievienotas, lai uzlabotu vai saglabātu kādas tā īpašības;

| 2) | “kompozīts iepakojums” ir iepakojuma vienība, kas izgatavota no diviem vai vairākiem dažādiem materiāliem, kurus nevar atdalīt manuāli un kuri tādējādi veido vienu nedalāmu vienību, izņemot materiālus, kuri izmantoti marķējumam, aizdarei un noslēgšanai; |
| --- | --- |

2)

“kompozīts iepakojums” ir iepakojuma vienība, kas izgatavota no diviem vai vairākiem dažādiem materiāliem, kurus nevar atdalīt manuāli un kuri tādējādi veido vienu nedalāmu vienību, izņemot materiālus, kuri izmantoti marķējumam, aizdarei un noslēgšanai;

| 3) | “grupas iepakojums”, ko dēvē arī par sekundāro iepakojumu, ir iepakojums, kas paredzēts noteikta daudzuma tirdzniecības vienību grupēšanai tirdzniecības vietā, neatkarīgi no tā, vai šādi iepakotas vienības tā pārdod tiešajiem lietotājiem vai izmanto tikai tam, lai papildinātu plauktus tirdzniecības vietā vai izveidotu krājumu vai izplatīšanas vienību, un ko var no produkta noņemt, neietekmējot produkta īpašības; |
| --- | --- |

3)

“grupas iepakojums”, ko dēvē arī par sekundāro iepakojumu, ir iepakojums, kas paredzēts noteikta daudzuma tirdzniecības vienību grupēšanai tirdzniecības vietā, neatkarīgi no tā, vai šādi iepakotas vienības tā pārdod tiešajiem lietotājiem vai izmanto tikai tam, lai papildinātu plauktus tirdzniecības vietā vai izveidotu krājumu vai izplatīšanas vienību, un ko var no produkta noņemt, neietekmējot produkta īpašības;

| 4) | “piemaisījumi” ir atliekvielas, piesārņotāji, kontaminanti utt. no ražošanas, arī izejvielu ražošanas, kuri izejvielā/sastāvdaļā un/vai ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā) paliek koncentrācijā, kas ir mazāka nekā 100 ppm (0,0100 % (masa/masa), 100 mg/kg); |
| --- | --- |

4)

“piemaisījumi” ir atliekvielas, piesārņotāji, kontaminanti utt. no ražošanas, arī izejvielu ražošanas, kuri izejvielā/sastāvdaļā un/vai ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā) paliek koncentrācijā, kas ir mazāka nekā 100 ppm (0,0100 % (masa/masa), 100 mg/kg);

| 5) | “ievadvielas” ir visas vielas ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā), arī piedevas (piemēram, konservanti un stabilizētāji) izejvielās. Par ievadvielām uzskata arī vielas, par kurām zināms, ka tās no ievadvielām izdalās stabilizētos ražošanas apstākļos (piemēram, formaldehīds un arilamīns); |
| --- | --- |

5)

“ievadvielas” ir visas vielas ķīmiskajā produktā (ko izmanto galaproduktā vai kādā tā komponentā), arī piedevas (piemēram, konservanti un stabilizētāji) izejvielās. Par ievadvielām uzskata arī vielas, par kurām zināms, ka tās no ievadvielām izdalās stabilizētos ražošanas apstākļos (piemēram, formaldehīds un arilamīns);

| 6) | “iepakojums” ir no jebkāda materiāla izgatavots priekšmets, ko paredzēts izmantot, lai saturētu, aizsargātu, pārkrautu, piegādātu vai noformētu produktus, un kam atkarībā no funkcijas, materiāla un dizaina var būt dažāds formāts, piemēram,






  a) | priekšmeti, kas nepieciešami, lai produktu saturētu, nostiprinātu vai saglabātu visā tā aprites ciklā, bet kas nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu; |
| --- | --- | --- |

6)

“iepakojums” ir no jebkāda materiāla izgatavots priekšmets, ko paredzēts izmantot, lai saturētu, aizsargātu, pārkrautu, piegādātu vai noformētu produktus, un kam atkarībā no funkcijas, materiāla un dizaina var būt dažāds formāts, piemēram,

a)

priekšmeti, kas nepieciešami, lai produktu saturētu, nostiprinātu vai saglabātu visā tā aprites ciklā, bet kas nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta komponenti un palīgelementi, kas šajā priekšmetā iestrādāti; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta komponenti un palīgelementi, kas šajā priekšmetā iestrādāti;

| c) | šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta palīgelementi, kas ir tieši piekarināti vai piestiprināti produktam un pilda iepakojuma funkciju, bet nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu, utt.; |
| --- | --- |

c)

šā punkta a) apakšpunktā minētā priekšmeta palīgelementi, kas ir tieši piekarināti vai piestiprināti produktam un pilda iepakojuma funkciju, bet nav produkta neatņemama daļa, kuru paredzēts izmantot, patērēt vai izmest kopā ar produktu, utt.;

| 7) | “plastmasas materiāli”, arī “plastmasa”, ir polimēri Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5) punkta izpratnē, kuriem var būt pievienotas piedevas vai citas vielas un kuri spēj funkcionēt kā gatavā produkta un/vai iepakojuma galvenie strukturālie komponenti, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskus polimērus; |
| --- | --- |

7)

“plastmasas materiāli”, arī “plastmasa”, ir polimēri Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5) punkta izpratnē, kuriem var būt pievienotas piedevas vai citas vielas un kuri spēj funkcionēt kā gatavā produkta un/vai iepakojuma galvenie strukturālie komponenti, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskus polimērus;

| 8) | “polimērs” ir viela, kas sastāv no molekulām, kuras raksturo viena vai vairāku veidu monomēru vienību secība. Šādu molekulu molekulmasām jābūt izkliedētām noteiktā diapazonā, kurā molekulmasu atšķirības galvenokārt saistāmas ar monomēru vienību skaita atšķirībām. Polimērā a) masas ziņā vienkāršā vairākumā ir molekulas no vismaz trim monomēru vienībām, kas ar kovalentu saiti ir saistītas vismaz ar vēl vienu monomēra vienību vai citu reaktantu; b) masas ziņā mazāk nekā vienkāršā vairākumā ir molekulas ar tādu pašu molekulmasu. Šajā definīcijā “monomēra vienība” ir monomēra molekula, kas polimerizācijas reakcijā ir izveidojusi polimēru, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

8)

“polimērs” ir viela, kas sastāv no molekulām, kuras raksturo viena vai vairāku veidu monomēru vienību secība. Šādu molekulu molekulmasām jābūt izkliedētām noteiktā diapazonā, kurā molekulmasu atšķirības galvenokārt saistāmas ar monomēru vienību skaita atšķirībām. Polimērā a) masas ziņā vienkāršā vairākumā ir molekulas no vismaz trim monomēru vienībām, kas ar kovalentu saiti ir saistītas vismaz ar vēl vienu monomēra vienību vai citu reaktantu; b) masas ziņā mazāk nekā vienkāršā vairākumā ir molekulas ar tādu pašu molekulmasu. Šajā definīcijā “monomēra vienība” ir monomēra molekula, kas polimerizācijas reakcijā ir izveidojusi polimēru, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1907/2006;

| 9) | “reciklējamība” atspoguļo reciklēšanai pieejamo priekšmeta daudzumu (masas vai procentuālās daļas izteiksmē); |
| --- | --- |

9)

“reciklējamība” atspoguļo reciklēšanai pieejamo priekšmeta daudzumu (masas vai procentuālās daļas izteiksmē);

| 10) | “reciklētā materiāla saturs” ir priekšmeta daudzums (pēc virsmas laukuma, garuma, tilpuma vai masas), kas iegūts no reciklētiem pēcpatēriņa un/vai pēcražošanas atkritumiem. Šajā gadījumā priekšmets var būt produkts vai iepakojums; |
| --- | --- |

10)

“reciklētā materiāla saturs” ir priekšmeta daudzums (pēc virsmas laukuma, garuma, tilpuma vai masas), kas iegūts no reciklētiem pēcpatēriņa un/vai pēcražošanas atkritumiem. Šajā gadījumā priekšmets var būt produkts vai iepakojums;

| 11) | “reciklēšana”, ievērojot Direktīvas 2008/98/EK 3. pantu, ir jebkāda atgūšanas operācija, kurā atkritummateriālus atkalpārstrādā produktos, materiālos vai vielās sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdziens ietver organisku materiālu atkalpārstrādi, bet neietver enerģijas atgūšanu un atkalpārstrādi materiālos, kas izmantojami par degvielu vai aizbēršanas operācijām; |
| --- | --- |

11)

“reciklēšana”, ievērojot Direktīvas 2008/98/EK 3. pantu, ir jebkāda atgūšanas operācija, kurā atkritummateriālus atkalpārstrādā produktos, materiālos vai vielās sākotnējam vai citam nolūkam. Jēdziens ietver organisku materiālu atkalpārstrādi, bet neietver enerģijas atgūšanu un atkalpārstrādi materiālos, kas izmantojami par degvielu vai aizbēršanas operācijām;

| 12) | “tirdzniecības iepakojums”, ko dēvē arī par primāro iepakojumu, ir iepakojums, kas projektēts tā, lai galalietotājam vai patērētājam tirdzniecības vietā tā būtu tirdzniecības vienība, kas sastāv no produktiem un iepakojuma; |
| --- | --- |

12)

“tirdzniecības iepakojums”, ko dēvē arī par primāro iepakojumu, ir iepakojums, kas projektēts tā, lai galalietotājam vai patērētājam tirdzniecības vietā tā būtu tirdzniecības vienība, kas sastāv no produktiem un iepakojuma;

| 13) | “atsevišķs komponents”, ko dēvē arī par papildu komponentu, ir iepakojuma komponents, kurš ir nodalīts no iepakojuma vienības pamatkorpusa un var būt no cita materiāla, kurš, lai produktam piekļūtu, pilnībā un pastāvīgi jāatdala no iepakojuma pamatvienības un no kura parasti atbrīvojas pirms iepakojuma vienības izmešanas un atsevišķi no tās. Atkalizmantojamu menstruālo piltuvju gadījumā tas ir jebkurš komponents (ar aizsargājošu vai higiēnisku funkciju), ko noņem pirms produkta izmantošanas, piemēram, maciņš vai maisiņš, ar kuru menstruālās piltuves parasti pārdod; |
| --- | --- |

13)

“atsevišķs komponents”, ko dēvē arī par papildu komponentu, ir iepakojuma komponents, kurš ir nodalīts no iepakojuma vienības pamatkorpusa un var būt no cita materiāla, kurš, lai produktam piekļūtu, pilnībā un pastāvīgi jāatdala no iepakojuma pamatvienības un no kura parasti atbrīvojas pirms iepakojuma vienības izmešanas un atsevišķi no tās. Atkalizmantojamu menstruālo piltuvju gadījumā tas ir jebkurš komponents (ar aizsargājošu vai higiēnisku funkciju), ko noņem pirms produkta izmantošanas, piemēram, maciņš vai maisiņš, ar kuru menstruālās piltuves parasti pārdod;

| 14) | “vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte”, arī “endokrīnie disruptori”, ir vielas, kas atzītas par tādām, kurām ir raksturīga endokrīnā disruptivitāte (attiecībā uz cilvēka veselību un/vai vidi) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu (kandidātu saraksts ar apstiprināmām vielām, kuras rada ļoti lielas bažas) vai Regulu (ES) Nr. 528/2012, vai Regulu (EK) Nr. 1107/2009, vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

14)

“vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte”, arī “endokrīnie disruptori”, ir vielas, kas atzītas par tādām, kurām ir raksturīga endokrīnā disruptivitāte (attiecībā uz cilvēka veselību un/vai vidi) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu (kandidātu saraksts ar apstiprināmām vielām, kuras rada ļoti lielas bažas) vai Regulu (ES) Nr. 528/2012, vai Regulu (EK) Nr. 1107/2009, vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008;

| 15) | “sintētiski polimēri” ir lielmolekulāras vielas, izņemot celulozes pulpu, kas ar nolūku iegūtas






  a) | polimerizācijas procesā, piemēram, polipievienošanā vai polikondensācijā, vai citos līdzīgos procesos, kuros kombinē monomērus un citas sākvielas; |
| --- | --- | --- |

15)

“sintētiski polimēri” ir lielmolekulāras vielas, izņemot celulozes pulpu, kas ar nolūku iegūtas

a)

polimerizācijas procesā, piemēram, polipievienošanā vai polikondensācijā, vai citos līdzīgos procesos, kuros kombinē monomērus un citas sākvielas;

| b) | ķīmiski modificējot dabīgas vai sintētiskas makromolekulas; |
| --- | --- |

b)

ķīmiski modificējot dabīgas vai sintētiskas makromolekulas;

| c) | mikrobiālā fermentācijā. |
| --- | --- |

c)

mikrobiālā fermentācijā.

1. kritērijs.   Emisijas izejvielas ražošanas laikā

1.1.   
  Putekļu un hlorīdu emisijas gaisā

a)   Putekļu emisijas

i)   Šī prasība attiecas tikai uz silikonu.

Izejvielas elementārā silīcija glabāšanā un manipulācijās ar to izmanto vismaz vienu no šiem paņēmieniem:

| — | elementārā silīcija uzglabāšana silosos (pēc samalšanas), |
| --- | --- |

—

elementārā silīcija uzglabāšana silosos (pēc samalšanas),

| — | elementārā silīcija uzglabāšana no lietus un vēja pasargātās teritorijās (pēc samalšanas), |
| --- | --- |

—

elementārā silīcija uzglabāšana no lietus un vēja pasargātās teritorijās (pēc samalšanas),

| — | tāda aprīkojuma izmantošana, kas aprīkots ar nosūcēju un kanāliem, lai uztvertu difūzās putekļu emisijas laikā, kad elementāro silīciju ievieto krātuvē (pēc samalšanas), |
| --- | --- |

—

tāda aprīkojuma izmantošana, kas aprīkots ar nosūcēju un kanāliem, lai uztvertu difūzās putekļu emisijas laikā, kad elementāro silīciju ievieto krātuvē (pēc samalšanas),

| — | maļamās mašīnas spiediena turēšana nedaudz zem atmosfēras spiediena. |
| --- | --- |

—

maļamās mašīnas spiediena turēšana nedaudz zem atmosfēras spiediena.

ii)   Šī prasība attiecas gan uz silikonu, gan uz citiem elastomēriem.

Virzīto putekļu emisiju gada vidējā vērtība ir zem 5 mg/Nm3. Putekļu emisijas būtu pastāvīgi jāmonitorē.

b)   Hlorīdu emisijas

i)   Šī prasība attiecas tikai uz silikonu.

Metilhlorīda, tiešās sintēzes un destilācijas procesa izdalgāzes termiski oksidē un pēc tam attīra skruberī. Termiskās oksidācijas procesā it atļauts sadedzināt hlora savienojumus.

ii)   Šī prasība attiecas uz elastomēriem, kas nav silikoni.

Polihlordibenzdioksīnu (PHDD) un polihlordibenzfurānu (PHDF) emisijas ir mazākas par 0,01 ng TEQ/Nm3 (vidējā vērtība paraugu ņemšanas periodā). PHDD/F emisiju monitorings būtu jāveic reizi sešos mēnešos.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izejvielas piegādātāja sagatavotu deklarāciju par atbilstību 1.1. kritērijam. Turklāt deklarācija apliecina atbilstību

| — | 1.1. kritērija a) punkta i) apakšpunktam; silikona piegādātājs norāda, kurš paņēmiens objektā tiek izmantots, kā papildu datus iesniedzot arī attēlus vai tehniskus aprakstus, |
| --- | --- |

—

1.1. kritērija a) punkta i) apakšpunktam; silikona piegādātājs norāda, kurš paņēmiens objektā tiek izmantots, kā papildu datus iesniedzot arī attēlus vai tehniskus aprakstus,

| — | 1.1. kritērija a) punkta ii) apakšpunktam; izejvielas piegādātājs iesniedz objektā veikto putekļu mērījumu rezultātus, kā arī putekļu emisiju gada vidējo vērtību. Akceptējamas ir metodes EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 un EN 13284-2. Silikona ražošanas gadījumā mērījumos ietver vismaz elementārā silīcija samalšanu, glabāšanu un rīkošanos ar to, |
| --- | --- |

—

1.1. kritērija a) punkta ii) apakšpunktam; izejvielas piegādātājs iesniedz objektā veikto putekļu mērījumu rezultātus, kā arī putekļu emisiju gada vidējo vērtību. Akceptējamas ir metodes EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 un EN 13284-2. Silikona ražošanas gadījumā mērījumos ietver vismaz elementārā silīcija samalšanu, glabāšanu un rīkošanos ar to,

| — | 1.1. kritērija b) punkta i) apakšpunktam; silikona piegādātājs sniedz sīkas ziņas par metilhlorīda, tiešās sintēzes un destilācijas posmu izdalgāzu pārstrādi, |
| --- | --- |

—

1.1. kritērija b) punkta i) apakšpunktam; silikona piegādātājs sniedz sīkas ziņas par metilhlorīda, tiešās sintēzes un destilācijas posmu izdalgāzu pārstrādi,

| — | 1.1. kritērija b) punkta ii) apakšpunktam; izejvielas piegādātājs iesniedz apstrādāto gāzu PHDD/F emisiju mērījumu rezultātus. Akceptējamas ir metodes EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-3. |
| --- | --- |

—

1.1. kritērija b) punkta ii) apakšpunktam; izejvielas piegādātājs iesniedz apstrādāto gāzu PHDD/F emisiju mērījumu rezultātus. Akceptējamas ir metodes EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-3.

1.2.   
  Vara un cinka emisijas ūdenī

Šis kritērijs attiecas tikai uz silikonu.

Ūdens efluentus no polidimetilsiloksāna (PDMS) ražošanas posma priekšapstrādā, veicot izgulsnēšanu vai flokulēšanu sārmainos apstākļos, kam seko nostādināšana un filtrēšana. Šis process ietver

| a) | dūņu atūdeņošanu pirms likvidēšanas un |
| --- | --- |

a)

dūņu atūdeņošanu pirms likvidēšanas un

| b) | cieto metālu atlikumu atgūšanu metāla atgūšanas stacijās. |
| --- | --- |

b)

cieto metālu atlikumu atgūšanu metāla atgūšanas stacijās.

Vara koncentrācija attīrītajā efluentā ir zem 0,5 mg/l, savukārt cinka koncentrācija ir zem 2 mg/l.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz silikona piegādātāja sagatavotu deklarāciju par atbilstību 1.2. kritērijam kopā ar pierādījumu, ka stacijā ir notekūdeņu sistēma, kurā ir izgulsnēšanas/flokulācijas posms, kam seko nostādināšanas posms. Silikona piegādātājs turklāt iesniedz attīrītā efluenta vara un cinka mērījumu rezultātus.

1.3.   
  CO2 emisijas

Šis kritērijs attiecas tikai uz silikonu.

CO2 emisijas no silikona ražošanas nepārsniedz 6,58 kg uz kg silikona, ieskaitot emisijas no elektroenerģijas ražošanas (objektā vai ārpus tā). CO2 emisijas ietver emisijas no visiem neatjaunīgajiem energoresursiem, ko izmanto silikona ražošanā. Energoresursu CO2 emisiju aprēķināšanai izmanto 1. tabulā norādītās emisiju atsauces vērtības. Citu energoresursu CO2 emisijas faktori vajadzības gadījumā atrodami Regulas (ES) 2018/2066 VI pielikumā, savukārt tīkla elektroenerģijas CO2 emisijas faktoriem būtu jāatbilst Deleģētajai regulai (ES) 2019/331.

1. tabula

Dažādu energoresursu CO2 emisiju atsauces vērtības

| Degviela | CO2 emisijas | Mērvienība | Atsauces avots |
| --- | --- | --- | --- |
| Ogles | 94,6 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Jēlnafta | 73,3 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Degvieleļļas 1. frakcija | 74,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Degvieleļļas 2.–5. frakcija | 77,4 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Sašķidrinātā naftas gāze | 63,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Dabasgāze | 56,1 | g CO2 fos./MJ | Regula (ES) 2018/2066 |
| Tīkla elektroenerģija | 376 | g CO2 fos./kWh | Regula (ES) 2019/331 |

Degviela

CO2 emisijas

Mērvienība

Atsauces avots

Ogles

94,6

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Jēlnafta

73,3

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Degvieleļļas 1. frakcija

74,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Degvieleļļas 2.–5. frakcija

77,4

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Sašķidrinātā naftas gāze

63,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Dabasgāze

56,1

g CO2 fos./MJ

Regula (ES) 2018/2066

Tīkla elektroenerģija

376

g CO2 fos./kWh

Regula (ES) 2019/331

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus un detalizētus aprēķinus par silikona ražošanas CO2 emisijām.

CO2 emisiju datos iekļauj datus par visiem energoresursiem, kurus izmanto izejvielas ražošanā, arī elektroenerģijas ražošanas emisijām (objektā vai ārpus tā).

Aprēķinot CO2 emisijas, iepirktās un ražošanas procesos izmantotās atjaunīgo energoresursu enerģijas daudzumu ieskaita kā nulli CO2 emisiju. Attiecībā uz biomasas sadedzināšanu tas nozīmē, ka biomasai ir jāatbilst attiecīgajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz attiecīgus dokumentus, kas apliecina, ka šāda enerģija stacijā patiešām tiek izmantota vai ir no ārējiem avotiem iepirkta (līguma kopija un rēķins, kurā norādīta iepirktās elektroenerģijas atjaunīgā daļa).

Aprēķinu un/vai masas bilanču periods atbilst 12 mēnešus ilgam ražošanas periodam. Reizi gadā mērījumus atkārto. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā aprēķinu pamatā ir vismaz 45 secīgas dienas, kurās ražotnes darbība ir stabila. Aprēķini ir attiecīgajai ražošanas kampaņai reprezentatīvi.

Tīkla elektroenerģijai izmanto iepriekš norādīto vērtību (Eiropas vidējo vērtību), ja vien pieteikuma iesniedzējs neiesniedz dokumentus, kuros ir norādīta tieši tā piegādātāju piegādātās elektroenerģijas vērtība (līgums par norādīto elektroenerģiju vai sertificēto elektroenerģiju). Šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs iepriekš norādītās vērtības vietā var izmantot šo vērtību. Dokumentos, ko izmanto atbilstības pierādīšanai, ietver tehniskās specifikācijas, kurās norādīta vidējā vērtība (piemēram, līguma kopiju).

2. kritērijs.   Ražošanas vidiskā pārvaldība

Visās ražotnēs, kur ražo vai nu izejvielas (silikonu vai citus elastomērus), vai galaproduktus, ir sistēmas šādu vajadzību apmierināšanai:

| a) | ūdens taupīšana. Ūdensefektivitātes sistēmu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: ūdens plūsmu monitorings, pierādījumi par ūdens cirkulāciju slēgtās sistēmās un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz notekūdeņu rašanās un optimizācijas rādītāju mazināšanu attiecīgā gadījumā, proti, ja ražotnē izmanto ūdeni); |
| --- | --- |

a)

ūdens taupīšana. Ūdensefektivitātes sistēmu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: ūdens plūsmu monitorings, pierādījumi par ūdens cirkulāciju slēgtās sistēmās un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz notekūdeņu rašanās un optimizācijas rādītāju mazināšanu attiecīgā gadījumā, proti, ja ražotnē izmanto ūdeni);

| b) | integrēta atkritumu apsaimniekošana, proti, plāns, kā prioritizēt tādas visu ražošanas kompleksu atkritumu apstrādes iespējas, kas neparedz tos likvidēt, un attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu, atgūšanu un galīgo likvidēšanu ievērot atkritumu hierarhiju. Atkritumu apsaimniekošanas plānu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: dažādu atkritumu frakciju atdalīšana, rīkošanās ar reciklējamiem materiāliem, to savākšana, atdalīšana no nebīstamo atkritumu plūsmas un izmantošana, materiālu atgūšana citām vajadzībām, bīstamo atkritumu apstrāde, savākšana, atdalīšana un likvidēšana, ievērojot relevanto vietējo vai nacionālo regulatīvo iestāžu noteikumus, un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu un tādu atkritumu frakciju atgūšanu, kuru rašanos novērst nav iespējams (arī enerģijas atgūšanu); |
| --- | --- |

b)

integrēta atkritumu apsaimniekošana, proti, plāns, kā prioritizēt tādas visu ražošanas kompleksu atkritumu apstrādes iespējas, kas neparedz tos likvidēt, un attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu, atgūšanu un galīgo likvidēšanu ievērot atkritumu hierarhiju. Atkritumu apsaimniekošanas plānu dokumentē vai paskaidro, iekļaujot informāciju vismaz par šādiem aspektiem: dažādu atkritumu frakciju atdalīšana, rīkošanās ar reciklējamiem materiāliem, to savākšana, atdalīšana no nebīstamo atkritumu plūsmas un izmantošana, materiālu atgūšana citām vajadzībām, bīstamo atkritumu apstrāde, savākšana, atdalīšana un likvidēšana, ievērojot relevanto vietējo vai nacionālo regulatīvo iestāžu noteikumus, un pastāvīgas uzlabošanas mērķi un mērķrādītāji attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu un tādu atkritumu frakciju atgūšanu, kuru rašanos novērst nav iespējams (arī enerģijas atgūšanu);

| c) | energoefektivitātes un energopārvaldības optimizācija. Energopārvaldības sistēma aptver visas enerģiju patērējošās ierīces, to vidū mašīnas, apgaismes ierīces, gaisa kondicionētājus un aukstumapgādes aprīkojumu. Energopārvaldības sistēmā iekļauj energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un iekļauj informāciju vismaz par šādiem aspektiem: enerģijas datu vākšanas plāna izstrāde un realizēšana galveno enerģijas rādītāju noteikšanai; enerģijas patēriņa analīze, kas ietver enerģiju patērējošo sistēmu, procesu un kompleksu sarakstu; energoefektivitātes pasākumu apzināšana; pastāvīgas enerģijas patēriņa samazināšanas mērķi un mērķrādītāji. |
| --- | --- |

c)

energoefektivitātes un energopārvaldības optimizācija. Energopārvaldības sistēma aptver visas enerģiju patērējošās ierīces, to vidū mašīnas, apgaismes ierīces, gaisa kondicionētājus un aukstumapgādes aprīkojumu. Energopārvaldības sistēmā iekļauj energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus un iekļauj informāciju vismaz par šādiem aspektiem: enerģijas datu vākšanas plāna izstrāde un realizēšana galveno enerģijas rādītāju noteikšanai; enerģijas patēriņa analīze, kas ietver enerģiju patērējošo sistēmu, procesu un kompleksu sarakstu; energoefektivitātes pasākumu apzināšana; pastāvīgas enerģijas patēriņa samazināšanas mērķi un mērķrādītāji.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz tādu deklarāciju par atbilstību kritērijam, kuru sagatavojis 1) izejvielu (silikona vai citu elastomēru) ražotājs un 2) atkalizmantojamu menstruālo piltuvju izgatavotājs. Deklarācijai pievieno ziņojumu, kurā sīki aprakstīts, kādas procedūras piegādātāji ieviesuši, lai izpildītu prasības attiecībā uz katru attiecīgo objektu saskaņā ar standartiem, piemēram, ISO 14001 un/vai ISO 50001 attiecībā uz ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plāniem.

Ja par atkritumu apsaimniekošanu tiek slēgti ārpakalpojumu līgumi, deklarāciju par atbilstību šim kritērijam iesniedz arī apakšuzņēmējs.

Uzskata, ka pieteikumu iesniedzēji, kas reģistrējušies ES ekopārvaldības un audita sistēmā (EMAS) un/vai sertificēti saskaņā ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu šo kritēriju ir izpildījuši, ja

| a) | ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir dokumentēta uzņēmuma EMAS vidiskuma deklarācijā vai |
| --- | --- |

a)

ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir dokumentēta uzņēmuma EMAS vidiskuma deklarācijā vai

| b) | ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir pietiekami nodrošināta ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu. |
| --- | --- |

b)

ražošanas objekta vai objektu ūdens, atkritumu un enerģijas pārvaldības plānu iekļautība ir pietiekami nodrošināta ar ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 vai pielīdzināmu standartu/shēmu.

3. kritērijs.   Materiālefektivitāte gatavā produkta ražošanā

Šā kritērija prasības attiecas uz gatavā produkta ražošanas objektu.

Gatavo produktu ražošanā un iepakošanā radušos atkritumu daudzums, ko nosūta uz atkritumu poligonu vai incinerāciju bez enerģijas atgūšanas, nepārsniedz 4 % no gatavo produktu masas.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs apstiprina iepriekš izklāstītās prasības izpildi.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumus par to, kāds atkritumu daudzums nav ne atkalizmantots ražošanas procesā, ne izmantots materiālu un/vai enerģijas ieguvei.

Pieteikuma iesniedzējs sniedz visas šīs ziņas:

| a) | produkta un iepakojuma masa, |
| --- | --- |

a)

produkta un iepakojuma masa,

| b) | visas atkritumu plūsmas, kas rodas ražošanā, un |
| --- | --- |

b)

visas atkritumu plūsmas, kas rodas ražošanā, un

| c) | kā apstrādāta atkritumu frakcija, no kuras atgūti resursi, un kāda frakcija likvidēta, to apglabājot poligonā vai incinerējot. |
| --- | --- |

c)

kā apstrādāta atkritumu frakcija, no kuras atgūti resursi, un kāda frakcija likvidēta, to apglabājot poligonā vai incinerējot.

Atkritumu daudzumu, kas nosūtīts uz poligonu vai uz incinerāciju bez enerģijas atgūšanas, aprēķina kā starpību starp radušos atkritumu daudzumu un to atkritumu daudzumu, no kuriem atgūti resursi (kuri atkalizmantoti, reciklēti utt.).

4. kritērijs.   Aizliegtas un ierobežotas vielas

4.1.   
  Ierobežojumi attiecībā uz vielām, kas klasificētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008

Šis kritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Ja vien 4. tabulā nav paredzēta atkāpe, gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos), kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir piešķirta kāda no 2. tabulā norādītajām bīstamības klasēm, kategorijām un saistītajiem bīstamības apzīmējumu kodiem.

2. tabula

Aizliegto vielu bīstamības klases, kategorijas un saistītie bīstamības apzīmējumu kodi

| Kancerogēniskums, mutagēniskums vai toksiskums reproduktīvajai sistēmai |
| --- |
| 1.A un 1.B kategorija | 2. kategorija |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus |
| H350 Var izraisīt vēzi | H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | – |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | |
| Akūts toksiskums |
| 1. un 2. kategorija | 3. kategorija |
| H300 Norijot iestājas nāve | H301 Toksisks, ja norij |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | H331 Toksisks ieelpojot |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norij vai iekļūst elpceļos | EUH070 Toksisks saskarē ar acīm |
| Toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu |
| 1. kategorija | 2. kategorija |
| H370 Rada orgānu bojājumus | H371 Var izraisīt orgānu bojājumus |
| H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā |
| Elpceļu un ādas sensibilizācija |
| 1.A kategorija | 1.B kategorija |
| H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju |
| H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu | H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu |
| Cilvēka veselības un vides endokrīnie disruptori |
| 1. kategorija | 2. kategorija |
| EUH380 Var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā | EUH381 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā |
| EUH430 Var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē | EUH431 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē |
| Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā | EUH441 Izteikti uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā |
| Noturība, mobilitāte un toksiskums |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Var izraisīt ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju | EUH451 Var izraisīt ļoti ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju |

Kancerogēniskums, mutagēniskums vai toksiskums reproduktīvajai sistēmai

1.A un 1.B kategorija

2. kategorija

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

H350 Var izraisīt vēzi

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

–

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

Akūts toksiskums

1. un 2. kategorija

3. kategorija

H300 Norijot iestājas nāve

H301 Toksisks, ja norij

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

H330 Ieelpojot iestājas nāve

H331 Toksisks ieelpojot

H304 Var izraisīt nāvi, ja norij vai iekļūst elpceļos

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

Toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu

1. kategorija

2. kategorija

H370 Rada orgānu bojājumus

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

Elpceļu un ādas sensibilizācija

1.A kategorija

1.B kategorija

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus vai apgrūtināt elpošanu

Cilvēka veselības un vides endokrīnie disruptori

1. kategorija

2. kategorija

EUH380 Var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā

EUH381 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju cilvēka organismā

EUH430 Var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē

EUH431 Domājams, ka var izraisīt endokrīnu disrupciju vidē

Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums

PBT

vPvB

EUH440 Uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā

EUH441 Izteikti uzkrājas vidē un dzīvos organismos, tai skaitā cilvēka organismā

Noturība, mobilitāte un toksiskums

PMT

vPvM

EUH450 Var izraisīt ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju

EUH451 Var izraisīt ļoti ilgstošu un difūzu ūdens resursu kontamināciju

Turklāt gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos) koncentrācijā, kas pārsniedz 0,010 % (masa/masa), kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir piešķirta kāda no 3. tabulā norādītajām bīstamības klasēm, kategorijām un saistītajiem bīstamības apzīmējumu kodiem, ja vien 4. tabulā nav paredzēta atkāpe.

3. tabula

Ierobežota lietojuma vielu bīstamības klases, kategorijas un saistītie bīstamības apzīmējuma kodi

| Bīstamība ūdensvidei |
| --- |
| 1. un 2. kategorija | 3. un 4. kategorija |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilgstošām sekām |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām | H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem |
| H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām | |
| Bīstamība ozona slānim |
| H420 Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī | |

Bīstamība ūdensvidei

1. un 2. kategorija

3. un 4. kategorija

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām

Bīstamība ozona slānim

H420 Bīstams sabiedrības veselībai un videi, jo iznīcina ozonu atmosfēras augšējā slānī

4. tabula

Atkāpes no ierobežojumiem attiecībā uz vielām, kurām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir harmonizētā klasifikācija

| Vielas veids | Bīstamības klase, kategorija un bīstamības apzīmējuma kods, kam piemērojama atkāpe | Atkāpes nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Vielas ar harmonizēto klasifikāciju H304 | H304 | Vielas ar viskozitāti zem 20,5 cSt 40 °C temperatūrā. |
| Titāna dioksīds (nanoformā) | H351 | Tikai tad, ja to izmanto par pigmentu. Nevar izmantot pulverveidā vai izsmidzināmā veidā |

Vielas veids

Bīstamības klase, kategorija un bīstamības apzīmējuma kods, kam piemērojama atkāpe

Atkāpes nosacījumi

Vielas ar harmonizēto klasifikāciju H304

H304

Vielas ar viskozitāti zem 20,5 cSt 40 °C temperatūrā.

Titāna dioksīds (nanoformā)

H351

Tikai tad, ja to izmanto par pigmentu. Nevar izmantot pulverveidā vai izsmidzināmā veidā

Bīstamības apzīmējumu kodi parasti attiecas uz vielām. Tomēr, ja informāciju par vielām iegūt nav iespējams, piemēro maisījumu klasifikācijas noteikumus.

Iepriekšminētā prasība neattiecas uz tādu vielu vai maisījumu izmantošanu, kuri ražošanas procesā tiek ķīmiski modificēti tiktāl, ka viela vai maisījums par apdraudējumu, par kādu tas klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, vairs nav uzskatāms.

Šo kritēriju nepiemēro

| — | vielām, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 2. punkta definīciju nav iekļautas minētās regulas darbības jomā, |
| --- | --- |

—

vielām, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 2. punkta definīciju nav iekļautas minētās regulas darbības jomā,

| — | vielām, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikti kritēriji, pēc kuriem jāvadās, minētās regulas V pielikumā iekļautās vielas atbrīvojot no prasībām, kas saistītas ar reģistrāciju, pakārtotajiem lietotājiem un izvērtēšanu. |
| --- | --- |

—

vielām, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikti kritēriji, pēc kuriem jāvadās, minētās regulas V pielikumā iekļautās vielas atbrīvojot no prasībām, kas saistītas ar reģistrāciju, pakārtotajiem lietotājiem un izvērtēšanu.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību 4.1. apakškritērijam, kā arī relevantās komponentu ražotāju deklarācijas, visu izmantoto ķimikāliju sarakstu, to drošuma datu lapu vai ķimikālijas piegādātāja deklarāciju un visas relevantās deklarācijas, kas apliecina atbilstību prasībai.

Aplēšot, kāds daudzums ierobežota lietojuma vielas vai nenovēršama piemaisījuma ar ierobežota lietojuma klasifikāciju paliek produktā, izmanto ierobežotā lietojuma vielas vai piemaisījuma koncentrāciju un pieņem aiztures koeficientu 100 %. Piemaisījumi ķīmiskajā produktā var veidot līdz 0,0100 % (masa/masa). Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

Ja aiztures koeficients nav 100 %, bet gan citāds (piemēram, šķīdinātāja iztvaikošanas dēļ) vai ja ierobežota lietojuma piemaisījums ir ķīmiski modificēts, ir jāsniedz pamatojums.

Lai pierādītu atbilstību attiecībā uz vielām, kam 4.1. apakškritēriju nepiemēro (sk. Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IV un V pielikumu), pietiek ar attiecīgu pieteikuma iesniedzēja deklarāciju.

Tā kā vairākus produktus vai potenciālus produktus, kuros izmanto vienas un tās pašas tehniskās ķimikālijas, var aptvert viena ES ekomarķējuma licence, katra piemaisījuma gadījumā aprēķins jāiesniedz tikai par “sliktākā gadījuma” produktu vai komponentu, ko aptver licence (proti, pārbaudot iespiedkrāsas ar ierobežotas vielas klasifikāciju, izvēlas to komponentu, kas apdrukāts vispamatīgāk).

Minētos pierādījumus kompetentajām struktūrām jebkurš piegādātājs, kas darbojas pieteikuma iesniedzēja piegādes ķēdē, var iesniegt arī tieši.

4.2.   
  Vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC)

Šis kritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Gatavais produkts un tā komponenti nesatur ievadvielas (atsevišķas vai maisījumos), kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā minētajiem kritērijiem un ir apzinātas saskaņā ar minētās regulas 59. pantā aprakstīto procedūru un iekļautas kandidātu sarakstā ar vielām, kuras rada ļoti lielas bažas un kurām vajadzīga atļauja.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju, ka gatavajā produktā un tā komponentos SVHC nav. Deklarācijai pievieno drošuma datu lapas par visām piegādātajām ķimikālijām un materiāliem, kas izmantoti gatavā produkta un tā komponentu ražošanā.

To vielu saraksts, kuras atzītas par SVHC un iekļautas kandidātu sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams šeit:

https://www.echa.europa.eu/lv/candidate-list-table.

Atsaucei izmanto sarakstu, kas ir spēkā ES ekomarķējuma pieteikuma iesniegšanas dienā.

Aplēšot, kāds daudzums nenovēršama piemaisījuma, kas atzīts par SVHC, paliek produktā, izmanto piemaisījuma koncentrāciju un pieņem aiztures koeficientu 100 %. Piemaisījumi ķīmiskajā produktā var veidot līdz 0,0100 % (masa/masa). Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

Ja aiztures koeficients nav 100 %, bet gan citāds (piemēram, šķīdinātāja iztvaikošanas dēļ) vai ja piemaisījums, kas ir SVHC, ir ķīmiski modificēts, ir jāsniedz pamatojums.

4.3.   
  Citi specifiski ierobežojumi

4.3.1.   Specificētas aizliegtās vielas

Šis kritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Ķīmiskajam produktam, ko izmanto gatavajā produktā vai tā komponentos, nepievieno šādas vielas (atsevišķas vai maisījumos):

| a) | 5-hlor-2-metil-4-izotiazolīn-3-ons; |
| --- | --- |

a)

5-hlor-2-metil-4-izotiazolīn-3-ons;

| b) | alkilfenoletoksilāti un citi alkilfenolu atvasinājumi [1]; |
| --- | --- |

b)

alkilfenoletoksilāti un citi alkilfenolu atvasinājumi [1];

| c) | antibakteriāli līdzekļi (piemēram, nanosudrabs un triklozāns); |
| --- | --- |

c)

antibakteriāli līdzekļi (piemēram, nanosudrabs un triklozāns);

| d) | formaldehīds un formaldehīda izdalītāji; |
| --- | --- |

d)

formaldehīds un formaldehīda izdalītāji;

| e) | metilizotiazolinons; |
| --- | --- |

e)

metilizotiazolinons;

| f) | nitromuskusi un policikliskie muskusi; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusi un policikliskie muskusi;

| g) | alvorganiskie savienojumi, ko izmanto par katalizatoriem silikona ražošanā; |
| --- | --- |

g)

alvorganiskie savienojumi, ko izmanto par katalizatoriem silikona ražošanā;

| h) | parabēni; |
| --- | --- |

h)

parabēni;

| i) | ftalāti; |
| --- | --- |

i)

ftalāti;

| j) | vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte; |
| --- | --- |

j)

vielas, kas atzītas par tādām, kurām raksturīga endokrīnā disruptivitāte;

| k) | ES prioritāro vielu saraksta 1. vai 2. kategorijas vielas, kuras uzskatāmas par potenciāliem endokrīnajiem disruptoriem un kuru endokrīnā disruptivitāte vēl jāpēta sīkāk. |
| --- | --- |

k)

ES prioritāro vielu saraksta 1. vai 2. kategorijas vielas, kuras uzskatāmas par potenciāliem endokrīnajiem disruptoriem un kuru endokrīnā disruptivitāte vēl jāpēta sīkāk.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām. Šajā apakškritērijā uzskaitītās vielas atļauts izmantot tikai kā piemaisījumus, tomēr koncentrācijās, kas ķīmiskajā produktā ir zem 0,0100 % (masa/masa). Vielas, par kurām zināms, ka tās izdalās vai noārdās no ievadvielām, uzskata par ievadvielām, nevis par piemaisījumiem.

[Piezīme.

| [1] | Vielas nosaukums – “alkilfenols”, sk. https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals.] |
| --- | --- |

[1]

4.3.2.   Smaržvielas

Šis kritērijs attiecas uz gatavo produktu, visiem tā komponentiem, atsevišķajiem komponentiem un iepakojumu.

Ne gatavajam produktam, ne kādam tā komponentam, atsevišķajam komponentam vai iepakojumam nepievieno smaržvielas.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam.

4.3.3.   Iespiedkrāsas un krāsas

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem. Šī prasība neattiecas uz atsevišķajiem komponentiem, tirdzniecības iepakojumu un informācijas lapām.

Atkalizmantojamajās menstruālās piltuves krāsošanā izmantotās krāsvielas un iespiedkrāsas nepārsniedz 2 % no piltuves kopējās masas.

Antimona, arsēna, bārija, kadmija, hroma, svina, dzīvsudraba, selēna, pirmējo aromātisko amīnu un polihlorbifenilu saturs, kas ir piemaisījums krāsošanai izmantotajās krāsvielās un iespiedkrāsās, ir zem robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Padomes Rezolūcijā AP (89) 1 par krāsvielu izmantošanu plastmasas materiālos, kas nonāk saskarē ar pārtiku (1).

Turklāt krāsošanai izmantotās krāsvielas atbilst BfR ieteikumam IX Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities
   (2) vai Šveices Rīkojuma 817.023.21 2. pielikumam (3) un 10. pielikumam (4).

Krāsošanai izmantotās krāsvielas un iespiedkrāsas atbilst arī 4.1. un 4.2. apakškritērijam.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām, kā arī dokumentāciju, kas nodrošina, ka krāsvielas vai iespiedkrāsas piemaisījumi atbilst Eiropas Padomes Rezolūcijai AP (89) 1, un ka izmantotās krāsas un iespiedkrāsas ir atļautas saskaņā ar BfR ieteikumu IX Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities, Šveices Rīkojuma 817.023.21 2. pielikumu un 10. pielikumu vai BfR ieteikumu XXXVI Paper and board for food contact.

4.3.4.   Ciklosiloksāni

Šis apakškritērijs attiecas uz gatavo produktu un visiem tā komponentiem.

Oktametilciklotetrasiloksāns D4 (CAS Nr. 556-67-2), dekametilciklopentasiloksāns D5 (CAS Nr. 541-02-6) un dodekametilcikloheksiloksāns D6 (CAS Nr. 540-97-6) silikona izejvielās nav koncentrācijā, kas pārsniedz 100 ppm (0,0100 % (masa/masa)). 100 ppm robežvērtība ir piemērojama katrai vielai atsevišķi.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību šim apakškritērijam, attiecīgā gadījumā apliecinātu ar piegādātāju deklarācijām.

5. kritērijs.   Iepakojums

Šis kritērijs nosaka prasības attiecībā uz tirdzniecības un grupas iepakojumu.

No grupas iepakojuma izvairās vai to izgatavo tikai no kartona un/vai papīra.

a)   Iepakojumā izmantotais kartons un/vai papīrs

Kartona un/vai papīra tirdzniecības iepakojums par vismaz 40 % sastāv no reciklēta materiāla.

Kartona un/vai papīra grupas iepakojums par vismaz 80 % sastāv no reciklēta materiāla.

Atlikušo kartona un/vai papīra īpatsvaru tirdzniecības un grupas iepakojumā (100 %, no kā atskaitīts reciklētā materiāla saturs) aptver derīgi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga trešās puses nodrošināta sertifikācijas shēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām pielīdzināma shēma. Sertifikācijas struktūras, kas izdod ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikātus, ir akreditētas/atzītas attiecīgajā sertifikācijas shēmā.

b)   Iepakojumā izmantotā plastmasa

| — | Līdz 2026. gada 31. decembrim no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 20 % reciklēta materiāla. |
| --- | --- |

—

Līdz 2026. gada 31. decembrim no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 20 % reciklēta materiāla.

| — | No 2027. gada 1. janvāra no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 35 % reciklēta materiāla. |
| --- | --- |

—

No 2027. gada 1. janvāra no plastmasas izgatavotā tirdzniecības iepakojumā ir vismaz 35 % reciklēta materiāla.

c)   Reciklējamība

Reciklēšanai pieejamais tirdzniecības iepakojuma (kartona un/vai papīra vai plastmasas) un grupas iepakojuma (kartona un/vai papīra) saturs ir vismaz 95 % pēc masas, savukārt 5 % atlikumu ir saderīgi ar reciklēšanu.

d)   Papildu prasības

| — | Nav atļauts izmantot kompozītu (tirdzniecības un grupas) iepakojumu, jauktu plastmasu vai kartonu un/vai papīru, kas pārklāts ar plastmasu vai metāliem. |
| --- | --- |

—

Nav atļauts izmantot kompozītu (tirdzniecības un grupas) iepakojumu, jauktu plastmasu vai kartonu un/vai papīru, kas pārklāts ar plastmasu vai metāliem.

| — | Tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību norāda uz tirdzniecības iepakojuma. |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību norāda uz tirdzniecības iepakojuma.

e)   Atsevišķs komponents: maciņš vai maisiņš

Atkalizmantojamas menstruālās piltuves pārdod ar atkalizmantojamu maciņu vai maisiņu, kas izgatavots no 100 % sertificētām ilgtspējīgām šķiedrām.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1) parakstītu atbilstības deklarāciju, kurā norāda reciklētā materiāla procentuālo saturu tirdzniecības un attiecīgā gadījumā grupas iepakojumā, 2) atbilstības deklarāciju, kurā norādīta tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklējamība, un 3) augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar tirdzniecības iepakojumu, kurā skaidri redzama informācija par tirdzniecības un grupas iepakojuma reciklētā materiāla saturu un reciklējamību.

Kompetentās struktūras atbilstības deklarāciju, kurā norādīts reciklētās plastmasas procentuālais saturs tirdzniecības iepakojumā, pēc 2027. gada 1. janvāra pārbauda vēlreiz.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz revidētus grāmatvedības dokumentus, kas apliecina, ka atlikušais kartona un/vai papīra īpatsvars tirdzniecības un grupas iepakojumā (100 %, no kā atskaitīts reciklētā materiāla saturs) ir sertificēts materiāls saskaņā ar derīgām FSC, PEFC vai tām pielīdzināmām shēmām. Revidētie grāmatvedības dokumenti ir derīgi visu ES ekomarķējuma licences derīguma laiku. Kompetentās struktūras grāmatvedības dokumentus divpadsmit mēnešus pēc licences piešķiršanas pārbauda vēlreiz.

Reciklētā materiāla saturu verificē, ievērojot EN 45557 vai ISO 14021, savukārt reciklējamību verificē, ievērojot EN 13430 vai ISO 18604.

Reciklētās plastmasas saturs iepakojumā atbilst pārraudzības ķēdes standartiem, piemēram, ISO 22095 vai EN 15343. Var akceptēt pielīdzināmas metodes, ja tās par pielīdzināmām uzskata trešā puse, un tām pievieno detalizētus skaidrojumus, kas apliecina atbilstību šai prasībai, kā arī saistītos apliecinošos dokumentus. Iesniedz rēķinus, kas apliecina reciklētā materiāla iegādi.

Turklāt iepakojuma reciklējamību (pieejamību reciklēšanai un saderību ar to) testē, izmantojot standarta testēšanas protokolus. Kartona un/vai papīra iepakojuma reciklējamību novērtē, testējot atkalsašķiedrojamību, un šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs kartona un papīra iepakojuma atkalsašķiedrojamību pierāda ar testēšanas pārskatiem no testiem saskaņā ar PTS metodi PTS-RH 021, izvērtēšanas sistēmu ATICELCA 501 vai pielīdzināmām standartmetodēm, ko kompetentā struktūra atzinusi par tādām, kuras nodrošina datus ar līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti. Par neatkarīgu trešās puses sertifikāciju plastmasas iepakojumam pieņem nošķiršanas shēmas vai kontrolētas sajaukšanas shēmas, piemēram, RecyClass. Pielīdzināmas testēšanas metodes var akceptēt, ja tās par pielīdzināmām uzskata trešā puse.

Turklāt pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgu neatkarīgi sagatavotu pārraudzības ķēdes sertifikātu par atkalizmantojamo maciņu vai maisiņu. Kā neatkarīgu trešās puses veiktu sertifikāciju akceptē FSC, PEFC, OEKO-TEX, GOTS vai tām pielīdzināmas shēmas sertifikāciju.

6. kritērijs.   Norādījumi par produkta un iepakojuma izmešanu

Tirdzniecības iepakojumā ietver norādījumus par tirdzniecības iepakojuma, grupas iepakojuma (ja tāds ir), atsevišķo komponentu izmešanu un produkta izmešanu pēc kalpošanas laika beigām. Uz tirdzniecības iepakojuma rakstiski vai ar vizuāliem simboliem norāda šādu informāciju:

| a) | ka tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un piltuvi nedrīkst izmest tualetes podā un |
| --- | --- |

a)

ka tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un piltuvi nedrīkst izmest tualetes podā un

| b) | kā tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un piltuvi pēc kalpošanas laika beigām izmest pareizi. |
| --- | --- |

b)

kā tirdzniecības iepakojumu, grupas iepakojumu (ja tāds ir), atsevišķos komponentus un piltuvi pēc kalpošanas laika beigām izmest pareizi.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz augstas izšķirtspējas fotoattēlu ar tirdzniecības iepakojumu, uz kura skaidri redzama informācija par izmešanu.

7. kritērijs.   Informācija par produkta lietošanu

Produktam ir pievienota lietošanas instrukcija. Izgatavotājs pārliecinās, ka lietotājs saņem vismaz šādu informāciju:

| a) | kā izvēlēties lieluma ziņā pareizo piltuvi. Šādu informāciju izvieto tā, lai lietotājs tai varētu piekļūt pirms iegādes (piemēram, uz primārā iepakojuma); |
| --- | --- |

a)

kā izvēlēties lieluma ziņā pareizo piltuvi. Šādu informāciju izvieto tā, lai lietotājs tai varētu piekļūt pirms iegādes (piemēram, uz primārā iepakojuma);

| b) | kā piltuvi pareizi lietot, lai izvairītos no noplūdēm un/vai diskomforta; |
| --- | --- |

b)

kā piltuvi pareizi lietot, lai izvairītos no noplūdēm un/vai diskomforta;

| c) | cik ilgi piltuvi atstāt ieliktu pirms iztukšošanas. Informāciju par ilgāko nēsāšanas laiku pamato ar testa pētījumiem. Šo informāciju sniedz redzamā veidā, piemēram, ar logotipu vai treknrakstā, un norāda gan uz iepakojuma, gan lietošanas pamācībā; |
| --- | --- |

c)

cik ilgi piltuvi atstāt ieliktu pirms iztukšošanas. Informāciju par ilgāko nēsāšanas laiku pamato ar testa pētījumiem. Šo informāciju sniedz redzamā veidā, piemēram, ar logotipu vai treknrakstā, un norāda gan uz iepakojuma, gan lietošanas pamācībā;

| d) | kā piltuvi iztīrīt pirms un pēc lietošanas vienā un tajā pašā menstruālajā periodā, norādot vismaz to, cik svarīgi ir mazgāt rokas, vai piltuve jāvāra (jā vai nē un, ja jā, cik ilgi), kādu ūdeni izmantot (karstu/aukstu), vai izmantot ziepes (jā vai nē un, ja jā, cik daudz), cik ilgai vajadzētu būt tīrīšanai. Šai informācijai vajadzētu būt pamatotai ar testa pētījumiem; |
| --- | --- |

d)

kā piltuvi iztīrīt pirms un pēc lietošanas vienā un tajā pašā menstruālajā periodā, norādot vismaz to, cik svarīgi ir mazgāt rokas, vai piltuve jāvāra (jā vai nē un, ja jā, cik ilgi), kādu ūdeni izmantot (karstu/aukstu), vai izmantot ziepes (jā vai nē un, ja jā, cik daudz), cik ilgai vajadzētu būt tīrīšanai. Šai informācijai vajadzētu būt pamatotai ar testa pētījumiem;

| e) | kā piltuvi iztīrīt un glabāt menstruāciju starplaikā, norādot vismaz to, cik svarīgi ir mazgāt rokas, vai piltuve jāvāra (jā vai nē un, ja jā, cik ilgi), kādu ūdeni izmantot (karstu vai aukstu), vai izmantot ziepes (jā vai nē un, ja jā, cik daudz), cik ilgai vajadzētu būt tīrīšanai. Šai informācijai vajadzētu būt pamatotai ar testa pētījumiem; |
| --- | --- |

e)

kā piltuvi iztīrīt un glabāt menstruāciju starplaikā, norādot vismaz to, cik svarīgi ir mazgāt rokas, vai piltuve jāvāra (jā vai nē un, ja jā, cik ilgi), kādu ūdeni izmantot (karstu vai aukstu), vai izmantot ziepes (jā vai nē un, ja jā, cik daudz), cik ilgai vajadzētu būt tīrīšanai. Šai informācijai vajadzētu būt pamatotai ar testa pētījumiem;

| f) | cik ilgi kopumā piltuvi var izmantot (piltuves kalpošanas laiks). Turklāt ir jānorāda, ka piltuves diskolorācija (krāsas izmaiņas vai zudums), ja tāda notiek, tās kalpošanas laiku un funkcionalitāti neietekmē. |
| --- | --- |

f)

cik ilgi kopumā piltuvi var izmantot (piltuves kalpošanas laiks). Turklāt ir jānorāda, ka piltuves diskolorācija (krāsas izmaiņas vai zudums), ja tāda notiek, tās kalpošanas laiku un funkcionalitāti neietekmē.

| g) | Sniedz informāciju par toksiskā šoka sindroma risku. |
| --- | --- |

g)

Sniedz informāciju par toksiskā šoka sindroma risku.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz informācijas lapas/instrukcijas paraugu un attiecīgā gadījumā piltuves iepakojuma paraugu, kurā redzama informācija lietotājam. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī relevantus testus/pētījumus, piemēram, bioloģiskā riska novērtējumus vai toksikoloģiskus pētījumus, kas apliecina iepriekš norādīto prasību izpildi.

8. kritērijs.   Produkta lietojumderīgums un kvalitāte

Gatavā produkta lietderība/kvalitāte ir apmierinoša un vismaz līdzvērtīga tirgū jau pieejamo produktu lietderībai/kvalitātei.

Lietojumderīgumu testē, pārbaudot raksturlielumus un parametrus, kas norādīti 5. tabulā. Ja ir noteikti snieguma sliekšņi, produktam tie jāsasniedz.

Lietojumderīgumu testē, veicot tehniskos testus, kuros pārbauda atkalizmantojamo menstruālo piltuvju ražošanā izmantoto materiālu biosaderību. Biosaderības tests nodrošina citotoksiskuma, pirogenitātes, sensibilizācijas, ādas kairinājuma un implantācijas bioloģisko izvērtējumu (90 dienas).

5. tabula

Raksturlielumi un parametri, kas raksturo testējamā produkta lietojumderīgumu

| Raksturlielums | Prasītais testēšanas paņēmiens (snieguma slieksnis) |
| --- | --- |
| Lietošanas testi | U1. Aizsardzība pret noplūdēm | Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu) |
| U2. Ērtums un komforts |
| U3. Vispārējais sniegums |
| Tehniskie testi | T1. Biosaderība | Pētījumos par citotoksiskumu, pirogenitāti, sensibilizāciju, ādas kairinājumu un implantāciju (90 dienas) nekāda relevanta bioloģiska ietekme, ievērojot ISO 10993, nav konstatēta.
  Alternatīva ir ziņot par atbilstību USP VI klases standartam (akūta sistēmiskā toksiskuma, intrakutānā toksiskuma un implantācijas tests). |

Raksturlielums

Prasītais testēšanas paņēmiens (snieguma slieksnis)

Lietošanas testi

U1. Aizsardzība pret noplūdēm

Patērētāju grupas tests (80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu atzīst par apmierinošu)

U2. Ērtums un komforts

U3. Vispārējais sniegums

Tehniskie testi

T1. Biosaderība

Pētījumos par citotoksiskumu, pirogenitāti, sensibilizāciju, ādas kairinājumu un implantāciju (90 dienas) nekāda relevanta bioloģiska ietekme, ievērojot ISO 10993, nav konstatēta.

Alternatīva ir ziņot par atbilstību USP VI klases standartam (akūta sistēmiskā toksiskuma, intrakutānā toksiskuma un implantācijas tests).

Novērtēšana un verifikācija

Iesniedz testēšanas pārskatu, kurā aprakstītas testēšanas metodes, testu rezultāti un izmantotie dati. Testēšanu veic laboratorijās, kas ir sertificētas piemērot kvalitātes pārvaldības sistēmas.

Lietošanas testos pārbauda tieši tos produktus, par kuriem iesniegts ES ekomarķējuma saņemšanas pieteikums. Tomēr, ja ir iespējams pierādīt, ka produktu sniegums ir vienāds, no katras konstrukcijas produktu klāsta var būt pietiekami testēt viena lieluma paraugu vai reprezentatīvu dažādu lielumu paraugu kopumu.

Tehniskos testus veic materiālam vai materiāliem, ko izmanto to atkalizmantojamo menstruālo piltuvju ražošanā, par kurām iesniegts ES ekomarķējuma saņemšanas pieteikums. Ja var pierādīt, ka vairāki atkalizmantojamo menstruālo piltuvju modeļi tiek ražoti no viena un tā paša materiāla, var pietikt materiālu testēt tikai vienreiz. Atkalizmantojamajām menstruālajām piltuvēm tehniskie testi nav jāveic; tie jāveic tikai piltuvju ražošanā izmantotajiem materiāliem (proti, silikonam, šķērssaistītiem silikona elastomēriem, citiem elastomēriem, izmantotajām krāsvielām un citiem materiāliem).

Lai garantētu rezultātu reproducējamību, īpašu uzmanību velta materiālu un produktu paraugu izvēlei, transportēšanai un glabāšanai. Nav ieteicams veikt produktu maskēšanu vai pārpakošanu neitrālā iepakojumā, jo tas var mainīt produktu un/vai iepakojuma sniegumu, ja vien to nav iespējams izdarīt tā, ka sniegums noteikti nemainās.

Informāciju par testēšanu dara pieejamu kompetentajām struktūrām, ievērojot konfidencialitātes apsvērumus. Testēšanas rezultātus saprotami paskaidro un izklāsta, izraugoties tādu valodu, mērvienības un simbolus, kas ir saprotami datu lietotājiem. Norāda šādus elementus: testēšanas vieta un datums; testējamo materiālu atlases kritēriji un to reprezentativitāte; izraudzītie testējamie raksturlielumi un, ja kādi raksturlielumi nav izraudzīti, to neizraudzīšanās iemesli; izmantotās testēšanas metodes un ar tām saistītie ierobežojumi, ja tādi ir. Sniedz skaidras vadlīnijas par testēšanas rezultātu izmantošanu.

Papildu vadlīnijas lietošanas testiem:

| — | paraugu izvēli, testa plānošanu, lietotāju grupas atlasi un testa rezultātu analīzi veic, ievērojot standarta statistikas praksi (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 vai pielīdzināmu praksi), |
| --- | --- |

—

paraugu izvēli, testa plānošanu, lietotāju grupas atlasi un testa rezultātu analīzi veic, ievērojot standarta statistikas praksi (AFNOR Q 34-019, ASTM E1958-07e1 vai pielīdzināmu praksi),

| — | katru produktu novērtē, izmantojot aptaujas veidlapu. Testam jāilgst vismaz 72 stundas, ja iespējams – pilnu nedēļu, un tam jānorit parastos produkta lietošanas apstākļos, |
| --- | --- |

—

katru produktu novērtē, izmantojot aptaujas veidlapu. Testam jāilgst vismaz 72 stundas, ja iespējams – pilnu nedēļu, un tam jānorit parastos produkta lietošanas apstākļos,

| — | ieteicamais testētāju skaits ir vismaz 30. Ir svarīgi, ka visas personas, kas piedalās aptaujā, parasti lieto tāda paša veida/lieluma produktu kā testējamais produkts, |
| --- | --- |

—

ieteicamais testētāju skaits ir vismaz 30. Ir svarīgi, ka visas personas, kas piedalās aptaujā, parasti lieto tāda paša veida/lieluma produktu kā testējamais produkts,

| — | aptaujā piedalās dažādas personas, kas proporcionāli reprezentē dažādās tirgū sastopamās patērētāju grupas. Skaidri norāda testētāju vecumu un valsti, |
| --- | --- |

—

aptaujā piedalās dažādas personas, kas proporcionāli reprezentē dažādās tirgū sastopamās patērētāju grupas. Skaidri norāda testētāju vecumu un valsti,

| — | testā nepiedalās cilvēki ar veselības problēmām vai hroniskām slimībām. Ja persona saslimst lietošanas izmēģinājuma laikā, tas jānorāda aptaujas veidlapā, un attiecīgās atbildes novērtējumā vērā neņem, |
| --- | --- |

—

testā nepiedalās cilvēki ar veselības problēmām vai hroniskām slimībām. Ja persona saslimst lietošanas izmēģinājuma laikā, tas jānorāda aptaujas veidlapā, un attiecīgās atbildes novērtējumā vērā neņem,

| — | visos lietošanas testos (kuros pārbauda aizsardzību pret noplūdēm, ērtumu un komfortu, kā arī vispārējo sniegumu) 80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu novērtē kā apmierinošu, proti, kvantitatīvā skalā no 1 līdz 100 dod atzīmi virs 60. Alternatīva: 80 % patērētāju, kas produktu testē, to novērtē kā labu vai ļoti labu (no pieciem kvalitatīviem atbilžu variantiem, kas ir “ļoti slikts”, “slikts”, “viduvējs”, “labs”, “ļoti labs”), |
| --- | --- |

—

visos lietošanas testos (kuros pārbauda aizsardzību pret noplūdēm, ērtumu un komfortu, kā arī vispārējo sniegumu) 80 % patērētāju, kuri produktu testē, tā sniegumu novērtē kā apmierinošu, proti, kvantitatīvā skalā no 1 līdz 100 dod atzīmi virs 60. Alternatīva: 80 % patērētāju, kas produktu testē, to novērtē kā labu vai ļoti labu (no pieciem kvalitatīviem atbilžu variantiem, kas ir “ļoti slikts”, “slikts”, “viduvējs”, “labs”, “ļoti labs”),

| — | pēc lietošanas izmēģinājuma pabeigšanas rezultātus izvērtē statistiski, |
| --- | --- |

—

pēc lietošanas izmēģinājuma pabeigšanas rezultātus izvērtē statistiski,

| — | paziņo par ārējiem faktoriem, piemēram, zīmolu simboliku, tirgus daļām un reklāmu, kas varētu ietekmēt subjektīvo iespaidu par produktu sniegumu. |
| --- | --- |

—

paziņo par ārējiem faktoriem, piemēram, zīmolu simboliku, tirgus daļām un reklāmu, kas varētu ietekmēt subjektīvo iespaidu par produktu sniegumu.

Papildu prasības tehniskajiem testiem:

| — | testēšanas metožu pamatā iespēju robežās ir produktam piemērotas metodes, kas dod iespēju iegūt reproducējamus un uzticamus rezultātus, |
| --- | --- |

—

testēšanas metožu pamatā iespēju robežās ir produktam piemērotas metodes, kas dod iespēju iegūt reproducējamus un uzticamus rezultātus,

| — | tehniskos testus veic saskaņā ar ISO 10993 sērijas standartiem vai USP VI klases standartu, |
| --- | --- |

—

tehniskos testus veic saskaņā ar ISO 10993 sērijas standartiem vai USP VI klases standartu,

| — | akceptē testēšanas metodes, kuru tvērumu un prasību standartus uzskata par pielīdzināmiem kādam no nosauktajiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem un kuru pielīdzināmību ir apstiprinājusi neatkarīga trešā puse. |
| --- | --- |

—

akceptē testēšanas metodes, kuru tvērumu un prasību standartus uzskata par pielīdzināmiem kādam no nosauktajiem nacionālajiem un starptautiskajiem standartiem un kuru pielīdzināmību ir apstiprinājusi neatkarīga trešā puse.

Produkta masu, izmērus un konstrukcijas īpatnības apraksta un sniedz saskaņā ar pieteikuma vispārīgās novērtēšanas un verifikācijas daļas informāciju.

9. kritērijs.   Korporatīvā sociālā atbildība attiecībā uz darba aspektiem

Šis kritērijs nosaka prasības, kas attiecas uz galīgās atkalizmantojamo menstruālo piltuvju ražošanas objektu.

Ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (5), ANO Globālo līgumu (2. pīlārs) (6), ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību vadošos principus (7) un ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (8), pieteikuma iesniedzējs iziet trešās puses verifikāciju ar klātienes revīzijām, kas apliecina, ka piemērojamie principi, kuri iekļauti iepriekš minētajos starptautiskajos tekstos un tālāk norādītajos papildnoteikumos, produkta galīgās sagatavošanas objektā ir izpildīti.

SDO pamatkonvencijas:

| a) | bērnu darbs:






  — | Minimālā vecuma konvencija, 1973 (Nr. 138), |
| --- | --- | --- |

a)

bērnu darbs:

—

Minimālā vecuma konvencija, 1973 (Nr. 138),

| — | Bērnu darba ļaunāko formu konvencija, 1999 (Nr. 182); |
| --- | --- |

—

Bērnu darba ļaunāko formu konvencija, 1999 (Nr. 182);

| b) | piespiedu vai obligāts darbs:






  — | Piespiedu darba konvencija, 1930 (Nr. 29) un Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokols, |
| --- | --- | --- |

b)

piespiedu vai obligāts darbs:

—

Piespiedu darba konvencija, 1930 (Nr. 29) un Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokols,

| — | Konvencija par piespiedu darba izskaušanu, 1957 (Nr. 105); |
| --- | --- |

—

Konvencija par piespiedu darba izskaušanu, 1957 (Nr. 105);

| c) | biedrošanās brīvība un tiesības uz koplīguma sarunām:






  — | Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību, 1948 (Nr. 87), |
| --- | --- | --- |

c)

biedrošanās brīvība un tiesības uz koplīguma sarunām:

—

Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību, 1948 (Nr. 87),

| — | Konvencija par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, 1949 (Nr. 98); |
| --- | --- |

—

Konvencija par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, 1949 (Nr. 98);

| d) | diskriminācija:






  — | Konvencija par vienlīdzīgu atlīdzību, 1951 (Nr. 100), |
| --- | --- | --- |

d)

diskriminācija:

—

Konvencija par vienlīdzīgu atlīdzību, 1951 (Nr. 100),

| — | Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111); |
| --- | --- |

—

Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111);

Papildnoteikumi:

| e) | darba laiks:






  — | SDO Konvencija par darba laiku rūpniecībā, 1919 (Nr. 1), |
| --- | --- | --- |

e)

darba laiks:

—

SDO Konvencija par darba laiku rūpniecībā, 1919 (Nr. 1),

| — | SDO Konvencija par iknedēļas atpūtu industriālajās nozarēs, 1921 (Nr. 14); |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par iknedēļas atpūtu industriālajās nozarēs, 1921 (Nr. 14);

| f) | atalgojums:






  — | SDO Konvencija par minimālās algas noteikšanu, 1970 (Nr. 131), |
| --- | --- | --- |

f)

atalgojums:

—

SDO Konvencija par minimālās algas noteikšanu, 1970 (Nr. 131),

| — | SDO Konvencija par apmaksātu atvaļinājumu (pārskatīta), 1970 (Nr. 132), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par apmaksātu atvaļinājumu (pārskatīta), 1970 (Nr. 132),

| — | iztikas minimums: pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka par normālu darba nedēļu (kas nepārsniedz 48 stundas) izmaksātā alga (neskaitot nodokļus, piemaksas, pabalstus vai virsstundu algu) ir pietiekama darbinieka un četru cilvēku ģimenes pamatvajadzību (mājoklis, enerģija, uzturs, apģērbs, veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens, bērnu aprūpe un transports) apmierināšanai un ka no tās zināma summa atliek arī citiem tēriņiem. Īstenošanu revidē, ievērojot SA8000 (9) norādījumus par atalgojumu; |
| --- | --- |

—

iztikas minimums: pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka par normālu darba nedēļu (kas nepārsniedz 48 stundas) izmaksātā alga (neskaitot nodokļus, piemaksas, pabalstus vai virsstundu algu) ir pietiekama darbinieka un četru cilvēku ģimenes pamatvajadzību (mājoklis, enerģija, uzturs, apģērbs, veselības aprūpe, izglītība, dzeramais ūdens, bērnu aprūpe un transports) apmierināšanai un ka no tās zināma summa atliek arī citiem tēriņiem. Īstenošanu revidē, ievērojot SA8000 (9) norādījumus par atalgojumu;

| g) | darba aizsardzība:






  — | SDO Konvencija par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā, 1981 (Nr. 170), |
| --- | --- | --- |

g)

darba aizsardzība:

—

SDO Konvencija par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā, 1981 (Nr. 170),

| — | SDO Darba drošības un arodveselības konvencija, 1990 (Nr. 155), |
| --- | --- |

—

SDO Darba drošības un arodveselības konvencija, 1990 (Nr. 155),

| — | SDO Konvencija par darba vidi (gaisa piesārņojums, troksnis un vibrācija), 1977 (Nr. 148); |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par darba vidi (gaisa piesārņojums, troksnis un vibrācija), 1977 (Nr. 148);

| h) | sociālā aizsardzība un iekļaušana:






  — | SDO Konvencija par medicīnisko aprūpi un slimības pabalstiem, 1969 (Nr. 130), |
| --- | --- | --- |

h)

sociālā aizsardzība un iekļaušana:

—

SDO Konvencija par medicīnisko aprūpi un slimības pabalstiem, 1969 (Nr. 130),

| — | SDO Konvencija par sociālo nodrošinājumu (minimālajiem standartiem), 1952 (Nr. 102), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par sociālo nodrošinājumu (minimālajiem standartiem), 1952 (Nr. 102),

| — | SDO Konvencija par pabalstiem darbā iegūtu miesas bojājumu gadījumā, 1964 (Nr. 121), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par pabalstiem darbā iegūtu miesas bojājumu gadījumā, 1964 (Nr. 121),

| — | SDO Konvencija par vienlīdzīgu attieksmi (nelaimes gadījumu kompensāciju), 1925 (Nr. 19), |
| --- | --- |

—

SDO Konvencija par vienlīdzīgu attieksmi (nelaimes gadījumu kompensāciju), 1925 (Nr. 19),

| — | SDO Maternitātes aizsardzības konvencija, 2000 (Nr. 183); |
| --- | --- |

—

SDO Maternitātes aizsardzības konvencija, 2000 (Nr. 183);

| i) | taisnīga atlaišana:






  — | SDO Konvencija par darba attiecību izbeigšanu, 1982 (Nr. 158). |
| --- | --- | --- |

i)

taisnīga atlaišana:

—

SDO Konvencija par darba attiecību izbeigšanu, 1982 (Nr. 158).

Vietās, kur tiesības uz biedrošanās brīvību un koplīguma sarunām ir ierobežotas ar likumu, uzņēmums darba ņēmējiem neliedz izstrādāt alternatīvus mehānismus, kā paust sūdzības un aizsargāt savas tiesības, kas saistītas ar darba apstākļiem un nodarbināšanas kārtību, un tas atzīst likumīgas darba ņēmēju apvienības, ar kurām tas var iesaistīties dialogā par darbavietas jautājumiem.

Revīzijas process ietver apspriešanos ar ārējām no nozares neatkarīgu organizāciju ieinteresētajām personām objektu tuvumā, arī arodbiedrībām, sabiedriskajām organizācijām, NVO un darba ekspertiem. Jēgpilnām apspriedēm jānotiek ar vismaz divām ieinteresētajām personām no divām dažādām apakšgrupām. Vietās, kur valsts tiesību akti nevar nodrošināt korporatīvās sociālās atbildības pienācīgu atbilstību iepriekš minētajām starptautiskajām konvencijām, revīzijas procesā ietilpst trešo pušu veiktas klātienes revīzijas – iepriekš nepaziņotas izlases veida inspekcijas, ko veic no nozares neatkarīgi izvērtētāji.

ES ekomarķējuma licences derīguma laikā pieteikuma iesniedzējs publicē agregētus revīziju rezultātus un galvenos konstatējumus (arī sīku informāciju par to, a) cik daudz un cik nopietni ir pārkāptas katras darba tiesības un katrs darba aizsardzības standarts, b) kāda ir problēmas novēršanas stratēģija, ja problēmas novēršana ietver prevenciju saskaņā ar ANO GP pieeju, c) kādi ir pastāvīgu pārkāpumu pamatcēloņi saskaņā ar novērtējumu, kura pamatā ir apspriešanās ar ieinteresētajām personām; norāda ar ko notikusi apspriešanās, kādas problēmas tikušas minētas, kā tas ietekmējis korektīvo pasākumu plānu) tiešsaistē, lai ieinteresētajiem patērētājiem sniegtu pierādījumus par savu sniegumu.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs atbilstību šīm prasībām pierāda, iesniedzot sava rīcības kodeksa jaunākās versijas eksemplāru, kuram jāatbilst iepriekš minētajiem noteikumiem, un iesniedzot revīzijas ziņojumus par katra ekomarķējamā modeļa galīgās sagatavošanas staciju, kā arī saiti uz vietni, kurā rezultāti un konstatējumi publicēti tiešsaistē.

Objektu revīziju, ko veic trešās puses, veic revidenti, kas ir kvalificēti novērtēt nozares ražošanas objektu atbilstību sociālajiem standartiem vai rīcības kodeksiem, vai – valstīs, kur ratificēta SDO 1947. gada Darba inspekcijas konvencija (Nr. 81) un SDO pārraudzība liecina, ka valsts darba inspekcijas sistēma darbojas sekmīgi (10), un kur inspekciju sistēmas tvērums aptver iepriekš minētās jomas (11), – publiskā sektora iestādes iecelti darba inspektori.

Akceptē derīgus apliecinājumus no trešās puses shēmām vai inspekcijām, ar ko pārbauda atbilstību piemērojamajiem principiem uzskaitītajās SDO pamatkonvencijās un papildu noteikumos par darba laiku, atalgojumu un darba aizsardzību un apspriešanos ar ārējām ieinteresētajām personām. Šie apliecinājumi pieteikuma iesniegšanas dienā nav vecāki par 12 mēnešiem.

10. kritērijs.   Informācija ES ekomarķējumā

Uz produkta tirdzniecības iepakojuma drīkst norādīt ES ekomarķējuma logotipu. Ja izmanto neobligāto marķējumu ar ierāmētu tekstu, tajā iekļauj šādas trīs norādes:

| — | “Produkts projektēts tā, lai mazinātu ietekmi uz vidi”, |
| --- | --- |

—

“Produkts projektēts tā, lai mazinātu ietekmi uz vidi”,

| — | “Atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām”, |
| --- | --- |

—

“Atbilst stingrām prasībām attiecībā uz kaitīgām vielām”,

| — | “Verificēts sniegums”. |
| --- | --- |

—

“Verificēts sniegums”.

Pieteikuma iesniedzējs ievēro ES ekomarķējuma logotipam veltītajās vadlīnijās sniegtās norādes, kā ES ekomarķējuma logotips izmantojams:

https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Novērtēšana un verifikācija

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šai prasībai kopā ar produkta tirdzniecības iepakojuma augstas izšķirtspējas fotoattēlu, kurā skaidri redzams marķējums, reģistrācijas/licences numurs un attiecīgā gadījumā norādes, ko var attēlot kopā ar marķējumu.

---

(1)  Sk. 16. zemsvītras piezīmi.

(2)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

(3)  Sk. 18. zemsvītras piezīmi.

(4)  Sk. 19. zemsvītras piezīmi.

(5)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

(6)  Sk. 22. zemsvītras piezīmi.

(7)  Sk. 23. zemsvītras piezīmi.

(8)  Sk. 24. zemsvītras piezīmi.

(9)  Sk. 25. zemsvītras piezīmi.

(10)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

(11)  Sk. 21. zemsvītras piezīmi.

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/190 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/190

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/1810

(2023. gada 19. septembris)

par lūgumu paplašināt kumulāciju starp Kambodžu un Vjetnamu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktu attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, kurus izmanto vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanas nolūkos saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 un kurus piemēro velosipēdu ražošanā izmantotiem konkrētiem materiāliem vai daļām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 64. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (2), un jo īpaši tās 56. pantu,

tā kā:

| (1) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā noteikts, ka Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas (VPS) saņēmējvalstis var pieprasīt paplašināt kumulāciju ar valsti, ar kuru Savienībai ir spēkā esošs brīvās tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu. |
| --- | --- |

(1)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā noteikts, ka Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmas (VPS) saņēmējvalstis var pieprasīt paplašināt kumulāciju ar valsti, ar kuru Savienībai ir spēkā esošs brīvās tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā un 56. panta 2. punktā ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem VPS saņēmējvalstīm paplašinātas kumulācijas ietvaros var atļaut izmantot materiālus no valsts, ar kuru Savienībai ir spēkā esošs brīvās tirdzniecības nolīgums saskaņā ar VVTT XXIV pantu. Konkrētāk, 56. panta 1. punktā ir noteikts, ka šādu kumulāciju var piemērot tikai pēc tam, kad valstis, kas iesaistītas paplašinātajā kumulācijā, ir apņēmušās ievērot vai nodrošināt atbilstību VPS izcelsmes noteikumiem, izcelsmes noteikumiem, kuri paredzēti ES un Vjetnamas BTN, un visiem citiem noteikumiem, kas attiecas uz izcelsmes noteikumu īstenošanu, un nodrošināt administratīvo sadarbību, kura vajadzīga, lai nodrošinātu šo noteikumu pareizu īstenošanu gan attiecībā uz Savienību, gan arī savā starpā. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā un 56. panta 2. punktā ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem VPS saņēmējvalstīm paplašinātas kumulācijas ietvaros var atļaut izmantot materiālus no valsts, ar kuru Savienībai ir spēkā esošs brīvās tirdzniecības nolīgums saskaņā ar VVTT XXIV pantu. Konkrētāk, 56. panta 1. punktā ir noteikts, ka šādu kumulāciju var piemērot tikai pēc tam, kad valstis, kas iesaistītas paplašinātajā kumulācijā, ir apņēmušās ievērot vai nodrošināt atbilstību VPS izcelsmes noteikumiem, izcelsmes noteikumiem, kuri paredzēti ES un Vjetnamas BTN, un visiem citiem noteikumiem, kas attiecas uz izcelsmes noteikumu īstenošanu, un nodrošināt administratīvo sadarbību, kura vajadzīga, lai nodrošinātu šo noteikumu pareizu īstenošanu gan attiecībā uz Savienību, gan arī savā starpā.

| (3) | Komisija pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu saskaņā ar savām iekšējām procedūrām.

| (4) | Kambodža 2022. gada 2. decembra vēstulē iesniedza pieprasījumu paplašināt kumulāciju ar Vjetnamu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktu. Pieprasījums attiecas uz konkrētiem materiāliem vai daļām, kurus izmanto Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā un kurus paredzēts izmantot kā noteiktas izcelsmes materiālus Kambodžā, lai saskaņā ar VPS preferenciālajām likmēm ražotu un eksportētu uz Eiropas Savienību velosipēdus, kas minēti Harmonizētās sistēmas pozīcijās (HS) 87.11, 87.12 un 95.03. |
| --- | --- |

(4)

Kambodža 2022. gada 2. decembra vēstulē iesniedza pieprasījumu paplašināt kumulāciju ar Vjetnamu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktu. Pieprasījums attiecas uz konkrētiem materiāliem vai daļām, kurus izmanto Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā un kurus paredzēts izmantot kā noteiktas izcelsmes materiālus Kambodžā, lai saskaņā ar VPS preferenciālajām likmēm ražotu un eksportētu uz Eiropas Savienību velosipēdus, kas minēti Harmonizētās sistēmas pozīcijās (HS) 87.11, 87.12 un 95.03.

| (5) | Pamatojot savu pieprasījumu, Kambodža norādīja, ka, tā kā Vjetnama no 2023. gada 1. janvāra ir svītrota no VPS vispārējā režīma saņēmējvalstu saraksta, Vjetnamas materiāli vai to daļas, ko izmanto velosipēdu ražošanā, tiek uzskatīti par nenoteiktas izcelsmes materiāliem un līdz ar to Kambodžas velosipēdu ražotāji nevar izmantot VPS beznodokļu piekļuvi Savienībai. Vienlaikus, lai dažādotu savu ekonomiku un turpinātu nodrošināt nodarbinātību un iztiku tūkstošiem cilvēku, Kambodžas velosipēdu ražošanas nozarei joprojām ir vajadzīga piekļuve konkrētiem materiāliem vai daļām, ko izmanto Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā saskaņā ar paplašināto kumulāciju, kā paredzēts Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojot savu pieprasījumu, Kambodža norādīja, ka, tā kā Vjetnama no 2023. gada 1. janvāra ir svītrota no VPS vispārējā režīma saņēmējvalstu saraksta, Vjetnamas materiāli vai to daļas, ko izmanto velosipēdu ražošanā, tiek uzskatīti par nenoteiktas izcelsmes materiāliem un līdz ar to Kambodžas velosipēdu ražotāji nevar izmantot VPS beznodokļu piekļuvi Savienībai. Vienlaikus, lai dažādotu savu ekonomiku un turpinātu nodrošināt nodarbinātību un iztiku tūkstošiem cilvēku, Kambodžas velosipēdu ražošanas nozarei joprojām ir vajadzīga piekļuve konkrētiem materiāliem vai daļām, ko izmanto Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā saskaņā ar paplašināto kumulāciju, kā paredzēts Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktā.

| (6) | Pieprasījumam ir pievienots Kambodžas un Vjetnamas kopīgas apņemšanās nolīgums par administratīvo sadarbību saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kura mērķis ir nodrošināt, no vienas puses, atbilstību attiecīgajiem izcelsmes noteikumiem saskaņā ar ES un Vjetnamas BTN attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes materiāliem, ko izmanto velosipēdu ražošanā Kambodžā, un izcelsmes noteikumiem saskaņā ar VPS attiecībā uz produktiem, ko Kambodža eksportē uz Savienību, un, no otras puses, nodrošināt administratīvo sadarbību gan attiecībā uz Savienību, gan savā starpā. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījumam ir pievienots Kambodžas un Vjetnamas kopīgas apņemšanās nolīgums par administratīvo sadarbību saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kura mērķis ir nodrošināt, no vienas puses, atbilstību attiecīgajiem izcelsmes noteikumiem saskaņā ar ES un Vjetnamas BTN attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes materiāliem, ko izmanto velosipēdu ražošanā Kambodžā, un izcelsmes noteikumiem saskaņā ar VPS attiecībā uz produktiem, ko Kambodža eksportē uz Savienību, un, no otras puses, nodrošināt administratīvo sadarbību gan attiecībā uz Savienību, gan savā starpā.

| (7) | Iepriekš minētā kopīgas apņemšanās nolīguma pielikumos ir iekļauts to Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā izmantoto materiālu vai daļu sarakstu, kas minēti HS 32., 38., 39., 40., 48., 49., 73., 74., 76., 83., 85. un 87. nodaļā, kā arī to Kambodžas un Vjetnamas valdības iestāžu adreses un kontaktinformācija, kuras ir atbildīgas par izcelsmes apliecinājuma izdošanu un pārbaudi. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekš minētā kopīgas apņemšanās nolīguma pielikumos ir iekļauts to Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā izmantoto materiālu vai daļu sarakstu, kas minēti HS 32., 38., 39., 40., 48., 49., 73., 74., 76., 83., 85. un 87. nodaļā, kā arī to Kambodžas un Vjetnamas valdības iestāžu adreses un kontaktinformācija, kuras ir atbildīgas par izcelsmes apliecinājuma izdošanu un pārbaudi.

| (8) | Komisija izskatīja Kambodžas pieprasījumu, tostarp Kambodžas un Vjetnamas kopīgas apņemšanās nolīgumu par administratīvo sadarbību un tā pielikumus, un secināja, ka ir izpildīti nosacījumi, kas saistīti ar paplašinātās kumulācijas piešķiršanu Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā izmantotajiem materiāliem vai daļām, lai tos varētu izmantot par Kambodžas izcelsmes materiāliem velosipēdu ražošanai un eksportēšanai uz Savienību saskaņā ar VPS. Pašlaik Kambodža ir VPS saņēmējvalsts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 (3) 2. panta d) punkta nozīmē. Turklāt velosipēdi nav iekļauti to produktu sarakstā, attiecībā uz kuriem ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/550 (4) uz laiku ir atceltas tarifa preferences, kas Kambodžai piešķirtas saskaņā ar vispārējo režīmu, kas minēts VPS regulas 1. panta 2. punkta 1.a apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija izskatīja Kambodžas pieprasījumu, tostarp Kambodžas un Vjetnamas kopīgas apņemšanās nolīgumu par administratīvo sadarbību un tā pielikumus, un secināja, ka ir izpildīti nosacījumi, kas saistīti ar paplašinātās kumulācijas piešķiršanu Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā izmantotajiem materiāliem vai daļām, lai tos varētu izmantot par Kambodžas izcelsmes materiāliem velosipēdu ražošanai un eksportēšanai uz Savienību saskaņā ar VPS. Pašlaik Kambodža ir VPS saņēmējvalsts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 (3) 2. panta d) punkta nozīmē. Turklāt velosipēdi nav iekļauti to produktu sarakstā, attiecībā uz kuriem ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/550 (4) uz laiku ir atceltas tarifa preferences, kas Kambodžai piešķirtas saskaņā ar vispārējo režīmu, kas minēts VPS regulas 1. panta 2. punkta 1.a apakšpunktā.

| (9) | Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāpiešķir Kambodžai iespēja piemērot paplašinātu kumulāciju HS 32., 38., 39., 40., 48., 49., 73., 74., 76., 83., 85. un 87. nodaļā minētiem konkrētiem materiāliem vai daļām, ko izmanto HS pozīcijās 87.11 un 87.12 minētu Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā. Tomēr, ņemot vērā to, ka pieprasītie produkti, uz kuriem attiecas pozīcija 95.03, jau ir atbrīvoti no nodokļiem, pozīciju 95.03 šajā lēmumā neiekļauj. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāpiešķir Kambodžai iespēja piemērot paplašinātu kumulāciju HS 32., 38., 39., 40., 48., 49., 73., 74., 76., 83., 85. un 87. nodaļā minētiem konkrētiem materiāliem vai daļām, ko izmanto HS pozīcijās 87.11 un 87.12 minētu Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā. Tomēr, ņemot vērā to, ka pieprasītie produkti, uz kuriem attiecas pozīcija 95.03, jau ir atbrīvoti no nodokļiem, pozīciju 95.03 šajā lēmumā neiekļauj.

| (10) | Paziņojumos par izcelsmi, kas sagatavoti attiecībā uz produktiem, kuri ražoti, izmantojot kumulāciju, būtu jāiekļauj īpaša norāde, lai noteiktu, kad piemēro kumulāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (5) 22-07. pielikumu. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumos par izcelsmi, kas sagatavoti attiecībā uz produktiem, kuri ražoti, izmantojot kumulāciju, būtu jāiekļauj īpaša norāde, lai noteiktu, kad piemēro kumulāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (5) 22-07. pielikumu.

| (11) | Ar šo lēmumu piešķirtā kumulācija būtu jāpiemēro līdz datumam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 43. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo lēmumu piešķirtā kumulācija būtu jāpiemēro līdz datumam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 43. panta 3. punktā.

| (12) | Eiropas Komisija uzraudzīs no kumulācijas izrietošā importa attīstību saskaņā ar šo lēmumu, |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Komisija uzraudzīs no kumulācijas izrietošā importa attīstību saskaņā ar šo lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbilstīgi Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 56. panta 1. punktam Kambodža saskaņā ar paplašināto izcelsmes kumulāciju ir tiesīga izmantot I pielikumā uzskaitītos, velosipēdu ražošanā izmantotos Vjetnamas izcelsmes materiālus vai daļas saskaņā ar ES un Vjetnamas BTN 1. protokola II pielikumu, lai ražotu II pielikumā uzskaitītos velosipēdus un eksportētu tos uz Savienību saskaņā ar VPS preferenciālajiem muitas nodokļiem – ar nosacījumu, ka brīdī, kad produkts tiek eksportēts uz Savienību, Kambodža joprojām ir VPS saņēmējvalsts Regulas (ES) Nr. 978/2012 2. panta d) punkta nozīmē un ka tās pašas regulas 1. panta 2. punktā minētie preferenču režīmi attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem velosipēdiem nav uz laiku atcelti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 978/2012 19. pantu, un ka piemēro Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 II sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļas 2. apakšiedaļā paredzētos izcelsmes noteikumus.

2. pants

Paziņojumos par izcelsmi, kurus sagatavojuši eksportētāji Kambodžā attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem, Īstenošanas Regulas (ES) 2015/2447 22-07. pielikumā ietvertajā 6.d vietturī (izcelsmes kritērijs) iekļauj norādi “extended cumulation with Vietnam” (“paplašināta kumulācija ar Vjetnamu”).

3. pants

Kambodžas kompetentās iestādes pēc katra kalendārā ceturkšņa līdz nākamā mēneša beigām nosūta Komisijai ceturkšņa ziņojumu par 1. pantā minētās kumulācijas piemērošanu. Šādā ziņojumā sniedz sarakstu ar paziņojumiem par izcelsmi, kas sagatavoti pēdējā periodā attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem, attiecīgajiem eksportētājiem, kas identificēti pēc to REX numura, to materiālu vai daļu daudzumu un HS pozīciju, kuri izmantoti Vjetnamas izcelsmes velosipēdu ražošanā, un velosipēdu daudzumu, kas eksportēti uz Savienību.

4. pants

Uz produktiem, kas ražoti saskaņā ar 1. pantā minēto kumulāciju, attiecina vispārējo režīmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kad tos importē Savienībā līdz minētās regulas 43. panta 3. punktā noteiktajam datumam.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 19. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/550 (2020. gada 12. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 978/2012 II un IV pielikumu attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punktā minēto režīmu pagaidu atcelšanu konkrētiem Kambodžas Karalistes izcelsmes produktiem (OV L 127, 22.4.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Vjetnamas izcelsmes materiāli vai daļas, ko izmanto velosipēdu ražošanā saskaņā ar ES un Vjetnamas BTN 1. protokolā paredzētajiem noteikumiem un kas ir kumulējamas velosipēdu ražošanā Kambodžā saskaņā ar paplašināto kumulāciju

| HS 2022 kods | Preču apraksts |
| --- | --- |
| 3208 90 | - | citādi |

HS 2022 kods

Preču apraksts

3208 90

-

citādi

3209 90

| - | citādas |
| --- | --- |

-

citādas

3814 00

| - | jaukti organiskie šķīdinātāji un atšķaidītāji, kas citur nav minēti un iekļauti; gatavi sastāvi krāsu un laku noņemšanai. |
| --- | --- |

-

jaukti organiskie šķīdinātāji un atšķaidītāji, kas citur nav minēti un iekļauti; gatavi sastāvi krāsu un laku noņemšanai.

3923 50

| - | aizbāžņi, vāki, vāciņi un citi aizvākošanas izstrādājumi |
| --- | --- |

-

aizbāžņi, vāki, vāciņi un citi aizvākošanas izstrādājumi

3923 90

| - | citādi |
| --- | --- |

-

citādi

4011 50

| - | velosipēdiem |
| --- | --- |

-

velosipēdiem

4012 90

| - | citādas |
| --- | --- |

-

citādas

4013 20

| - | velosipēdiem |
| --- | --- |

-

velosipēdiem

4016 99

| - - | citādi |
| --- | --- |

- -

citādi

4819 10

| - | kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona |
| --- | --- |

-

kastes un kārbas no gofrēta papīra vai kartona

4819 20

| - | salokāmas kastes un kārbas no negofrēta papīra vai kartona |
| --- | --- |

-

salokāmas kastes un kārbas no negofrēta papīra vai kartona

4821 10

| - | ar iespiestu tekstu vai attēlu |
| --- | --- |

-

ar iespiestu tekstu vai attēlu

4823 90

| - | citādi |
| --- | --- |

-

citādi

4908 90

| - | citādas |
| --- | --- |

-

citādas

4911 99

| - - | citādi |
| --- | --- |

- -

citādi

7303 00

Caurules, caurulītes un dobie profili, no čuguna.

7304 90

| - | citādas |
| --- | --- |

-

citādas

7307 99

| - - | citādi |
| --- | --- |

- -

citādi

7315 11

| - - | veltņu ķēdes |
| --- | --- |

- -

veltņu ķēdes

7318 22

| - - | citādas paplāksnes |
| --- | --- |

- -

citādas paplāksnes

7318 24

| - - | ierievji un šķelttapas |
| --- | --- |

- -

ierievji un šķelttapas

7326 90

| - | citādi |
| --- | --- |

-

citādi

7415 33

| - - | skrūves; bultskrūves un uzgriežņi |
| --- | --- |

- -

skrūves; bultskrūves un uzgriežņi

7601 20

| - | alumīnija sakausējumi |
| --- | --- |

-

alumīnija sakausējumi

7606 92

| - - | no alumīnija sakausējumiem |
| --- | --- |

- -

no alumīnija sakausējumiem

7608 10

| - | no neleģētā alumīnija |
| --- | --- |

-

no neleģētā alumīnija

7608 20

| - | no alumīnija sakausējumiem |
| --- | --- |

-

no alumīnija sakausējumiem

7616 10

| - | naglas, smailnaglas, skavas (izņemot pozīcijā 8305 minētās), skrūves, bultskrūves, uzgriežņi, ieskrūvējamie āķi, kniedes, ierievji, šķelttapas, paplāksnes un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| --- | --- |

-

naglas, smailnaglas, skavas (izņemot pozīcijā 8305 minētās), skrūves, bultskrūves, uzgriežņi, ieskrūvējamie āķi, kniedes, ierievji, šķelttapas, paplāksnes un tamlīdzīgi izstrādājumi

8302 50

| - | cepuru pakaramie, vadži, konsoles un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| --- | --- |

-

cepuru pakaramie, vadži, konsoles un tamlīdzīgi izstrādājumi

8311 30

| - | parastā metāla stieņi ar pārklājumu un stieple ar serdi, paredzēti lodēšanai ar mīkstlodi vai cietlodi, vai gāzmetināšanai |
| --- | --- |

-

parastā metāla stieņi ar pārklājumu un stieple ar serdi, paredzēti lodēšanai ar mīkstlodi vai cietlodi, vai gāzmetināšanai

8507 60

| - | litija jonu |
| --- | --- |

-

litija jonu

8528 72

| - - | citādi, krāsu |
| --- | --- |

- -

citādi, krāsu

8537 10

| - | spriegumam, kas nepārsniedz 1 000 V |
| --- | --- |

-

spriegumam, kas nepārsniedz 1 000 V

8714 10

| - | motocikliem (ieskaitot mopēdus) |
| --- | --- |

-

motocikliem (ieskaitot mopēdus)

8714 91

| - - | rāmji un dakšas, to daļas |
| --- | --- |

- -

rāmji un dakšas, to daļas

8714 92

| - - | riteņu loki un spieķi |
| --- | --- |

- -

riteņu loki un spieķi

8714 93

| - - | rumbas, izņemot bremzējošās rumbas un rumbas bremzes, un brīvrumbas ķēžrati |
| --- | --- |

- -

rumbas, izņemot bremzējošās rumbas un rumbas bremzes, un brīvrumbas ķēžrati

8714 94

| - - | bremzes, ieskaitot bremzējošās rumbas un rumbas bremzes, to daļas |
| --- | --- |

- -

bremzes, ieskaitot bremzējošās rumbas un rumbas bremzes, to daļas

8714 95

| - - | sēdekļi |
| --- | --- |

- -

sēdekļi

8714 96

| - - | pedāļi, kloķa un zobratu mehānismi, to daļas |
| --- | --- |

- -

pedāļi, kloķa un zobratu mehānismi, to daļas

8714 99

| - - | citādi |
| --- | --- |

- -

citādi

---

II PIELIKUMS

Gatavi velosipēdi, kas ražoti Kambodžā saskaņā ar paplašināto kumulāciju ar Vjetnamu

| HS 2022 kods | Preču apraksts |
| --- | --- |
| 8711 60 | - | kuru dzinējs ir elektriskais motors |

HS 2022 kods

Preču apraksts

8711 60

-

kuru dzinējs ir elektriskais motors

8712 00

Divriteņi un citi velosipēdi (ieskaitot kravas trīsriteņus), bez motora

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/196 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/196

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/1811

(2023. gada 20. septembris),

ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1550 groza, izveidojot 2024. gada programmu attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisija dalībvalstīs veic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 118. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Par Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu ievērošanu ir atbildīgas dalībvalstis, un to kompetentās iestādes, organizējot oficiālās kontroles, pārrauga un pārbauda, vai attiecīgās Savienības prasības tiek faktiski ievērotas un izpildītas. Līdztekus šai pārraudzībai un pārbaudei Regulas (ES) 2017/625 116. pantā ir noteikts, ka Komisijas eksperti dalībvalstīs veic kontroles, tostarp revīzijas, lai pārbaudītu, kā tiek piemēroti Savienības tiesību akti. Komisijas īstenotās kontroles būtu jāveic tādās jomās kā pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība, augu veselība, augu aizsardzības līdzekļi un valsts kontroles sistēmu darbība un to kompetento iestāžu darbība, kuras šīs sistēmas pārvalda; turklāt būtu jāņem vērā sinerģija ar kontroles pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Par Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu ievērošanu ir atbildīgas dalībvalstis, un to kompetentās iestādes, organizējot oficiālās kontroles, pārrauga un pārbauda, vai attiecīgās Savienības prasības tiek faktiski ievērotas un izpildītas. Līdztekus šai pārraudzībai un pārbaudei Regulas (ES) 2017/625 116. pantā ir noteikts, ka Komisijas eksperti dalībvalstīs veic kontroles, tostarp revīzijas, lai pārbaudītu, kā tiek piemēroti Savienības tiesību akti. Komisijas īstenotās kontroles būtu jāveic tādās jomās kā pārtikas un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība, augu veselība, augu aizsardzības līdzekļi un valsts kontroles sistēmu darbība un to kompetento iestāžu darbība, kuras šīs sistēmas pārvalda; turklāt būtu jāņem vērā sinerģija ar kontroles pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1550 (2) minētā lēmuma pielikuma 1.–10. nodaļā attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam tika izveidota daudzgadu programma, kas saskaņota ar Komisijas pilnvaru termiņu un atspoguļo tās prioritātes. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/1550 (2) minētā lēmuma pielikuma 1.–10. nodaļā attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam tika izveidota daudzgadu programma, kas saskaņota ar Komisijas pilnvaru termiņu un atspoguļo tās prioritātes.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 118. panta 1. punkta b) apakšpunktu Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1550 pielikuma 11. nodaļa, kurā izklāstīta Komisijas kontroļu programma nākamajam gadam, ir jāpaziņo dalībvalstīm līdz katra gada beigām. Pielikuma 11. nodaļa būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu 2024. gadam plānoto Komisijas kontroļu programmu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 118. panta 1. punkta b) apakšpunktu Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1550 pielikuma 11. nodaļa, kurā izklāstīta Komisijas kontroļu programma nākamajam gadam, ir jāpaziņo dalībvalstīm līdz katra gada beigām. Pielikuma 11. nodaļa būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu 2024. gadam plānoto Komisijas kontroļu programmu.

| (4) | Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1550 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1550 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šis grozījums attiecas uz ikgadējo – 2024. gada – kontroļu programmu, ko piemēro no 2024. gada 1. janvāra, tāpēc šā lēmuma piemērošanas sākumdiena būtu jāatliek, lai tā sakristu ar minēto datumu, |
| --- | --- |

(5)

Šis grozījums attiecas uz ikgadējo – 2024. gada – kontroļu programmu, ko piemēro no 2024. gada 1. janvāra, tāpēc šā lēmuma piemērošanas sākumdiena būtu jāatliek, lai tā sakristu ar minēto datumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1550 pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2024. gada 1. janvāra.

Briselē, 2023. gada 20. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1550 (2020. gada 23. oktobris), ar ko attiecībā uz kontrolēm, kuras Komisijas ekspertiem dalībvalstīs jāveic, lai pārbaudītu Savienības agropārtikas ķēdes tiesību aktu piemērošanu, izveido daudzgadu programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam (OV L 354, 26.10.2020., 9. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/1550 pielikumu groza šādi:

| 1) | sestās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:

  “11. nodaļā sniegts 2024. gada kontroļu programmas izklāsts.”; |
| --- | --- |

1)

sestās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu:

“11. nodaļā sniegts 2024. gada kontroļu programmas izklāsts.”;

| 2) | pielikuma 11. nodaļu aizstāj ar šādu:
  “11.   Kontroļu programma 2024. gadam









  Joma | Prioritārā joma | 2024. gada prioritāte |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārtika un pārtikas nekaitīgums | Dzīvnieku izcelsmes pārtika | Zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu nekaitīgums
  Piena un piena produktu nekaitīgums
  Zivsaimniecības produktu nekaitīgums |
| Nedzīvnieku izcelsmes pārtika | Mikrobioloģiskais nekaitīgums |
| Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā | Ķīmiskais nekaitīgums – atliekas |
| Pārtikas un barības nekaitīgums | Barības nekaitīgums | Vispārējā dzīvnieku barības (arī ārstnieciskās barības) higiēna |
| Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti |
| Dzīvnieku veselība | A kategorijas slimības saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429 | Āfrikas cūku mēris
  Augsti patogēniskā putnu gripa
  Aitu un kazu bakas |
| B un C kategorijas slimības saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429 | Zivju slimības
  B un C kategorijas slimību pārraudzības sistēma |
| Sagatavotība un profilakse | Ārkārtas situāciju plānu izskatīšana ar Āfrikas cūku mēri un augsti patogēnisko putnu gripu saistītās revīzijās |
| Dzīvnieku labturība | Lauku saimniecībā | Tītari
  Zivis (ieskaitot kaušanu un transportēšanu) |
| Augu veselība | Augiem kaitīgo organismu izplatīšanās uzliesmojumi | Kaitīgo organismu izplatīšanās uzliesmojumi, kas rada būtisku apdraudējumu |
| Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā | Augu pases |
| Sagatavotība un profilakse | Augu veselības apsekošanas programmas |
| AAL un ILD | Augu aizsardzības līdzekļi (AAL) | Ķīmiskais nekaitīgums (pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana, nelikumīgi pesticīdi, pesticīdu atliekas) |
| Pārtikas kvalitāte | Bioloģiskā lauksaimniecība | Bioloģiskā lauksaimniecība |
| Dzīvnieku un preču ievešana Savienībā no trešām valstīm | Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles | Dzīvnieki un preces |
| AMR | Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem (AMR) pārraudzība | Zoonotisko un komensālo baktēriju AMR |
| Agropārtikas ķēdes vispārīgie aspekti | Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude | Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude vispārīgā un sektorālā līmenī |
| Ģenētiski modificēti organismi (ĢMO) | ĢMO |
| Jebkādas ārkārtas situācijas, jaunas problēmas un jaunas norises | Ārkārtas situācijas, jaunas problēmas un jaunas norises”. |

2)

pielikuma 11. nodaļu aizstāj ar šādu:

“11.   Kontroļu programma 2024. gadam

Joma

Prioritārā joma

2024. gada prioritāte

Pārtika un pārtikas nekaitīgums

Dzīvnieku izcelsmes pārtika

Zīdītāju un putnu gaļas un tās produktu nekaitīgums

Piena un piena produktu nekaitīgums

Zivsaimniecības produktu nekaitīgums

Nedzīvnieku izcelsmes pārtika

Mikrobioloģiskais nekaitīgums

Atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes pārtikā

Ķīmiskais nekaitīgums – atliekas

Pārtikas un barības nekaitīgums

Barības nekaitīgums

Vispārējā dzīvnieku barības (arī ārstnieciskās barības) higiēna

Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti un atvasinātie produkti

Dzīvnieku veselība

A kategorijas slimības saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429

Āfrikas cūku mēris

Augsti patogēniskā putnu gripa

Aitu un kazu bakas

B un C kategorijas slimības saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429

Zivju slimības

B un C kategorijas slimību pārraudzības sistēma

Sagatavotība un profilakse

Ārkārtas situāciju plānu izskatīšana ar Āfrikas cūku mēri un augsti patogēnisko putnu gripu saistītās revīzijās

Dzīvnieku labturība

Lauku saimniecībā

Tītari

Zivis (ieskaitot kaušanu un transportēšanu)

Augu veselība

Augiem kaitīgo organismu izplatīšanās uzliesmojumi

Kaitīgo organismu izplatīšanās uzliesmojumi, kas rada būtisku apdraudējumu

Augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana Savienībā

Augu pases

Sagatavotība un profilakse

Augu veselības apsekošanas programmas

AAL un ILD

Augu aizsardzības līdzekļi (AAL)

Ķīmiskais nekaitīgums (pesticīdu atļaušana, tirdzniecība un lietošana, nelikumīgi pesticīdi, pesticīdu atliekas)

Pārtikas kvalitāte

Bioloģiskā lauksaimniecība

Bioloģiskā lauksaimniecība

Dzīvnieku un preču ievešana Savienībā no trešām valstīm

Dzīvnieku un preču oficiālās kontroles

Dzīvnieki un preces

AMR

Zoonotisko un komensālo baktēriju rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem (AMR) pārraudzība

Zoonotisko un komensālo baktēriju AMR

Agropārtikas ķēdes vispārīgie aspekti

Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude

Revīzijas ieteikumu pēcpārbaude vispārīgā un sektorālā līmenī

Ģenētiski modificēti organismi (ĢMO)

ĢMO

Jebkādas ārkārtas situācijas, jaunas problēmas un jaunas norises

Ārkārtas situācijas, jaunas problēmas un jaunas norises”.

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/200 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/200

---

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS LĒMUMS Nr. 37–2023 PAR PUBLISKO PIEKĻUVI ERP DOKUMENTIEM

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA (ERP),

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 15. panta 3. punktu,

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 42. pantu,

Ņemot vērā Palātas Reglamentu (1) un jo īpaši tā 35. pantu,

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), un jo īpaši tās 258. panta 1. punkta otro teikumu un 259. panta 1. punktu,

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (3),

Ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Lēmumu Nr. 6–2019 par atvērto datu politiku un dokumentu atkalizmantošanu (4),

Ņemot vērā Revīzijas palātas Lēmumu Nr. 41/2021 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas (ESKI) aizsardzībai (5),

Ņemot vērā ERP informācijas drošības politiku (6),

Tā kā:

| 1) | Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir nostiprināts atklātības jēdziens, norādot, ka Līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības veidošanā, kurā lēmumi tiek pieņemti pēc iespējas atklāti un cik vien iespējams tuvināti pilsoņiem; |
| --- | --- |

1)

Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir nostiprināts atklātības jēdziens, norādot, ka Līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības veidošanā, kurā lēmumi tiek pieņemti pēc iespējas atklāti un cik vien iespējams tuvināti pilsoņiem;

| 2) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. panta 1. punktā ir atkārtoti uzsvērts atklātības jēdziens un noteikts, ka, lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, Savienības iestādes, struktūras biroji un aģentūras darbojas pēc iespējas atklāti; |
| --- | --- |

2)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. panta 1. punktā ir atkārtoti uzsvērts atklātības jēdziens un noteikts, ka, lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, Savienības iestādes, struktūras biroji un aģentūras darbojas pēc iespējas atklāti;

| 3) | LESD 15. panta 3. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem neatkarīgi no to veida; |
| --- | --- |

3)

LESD 15. panta 3. punkta pirmajā daļā ir noteikts, ka ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem neatkarīgi no to veida;

| 4) | saskaņā ar LESD 15. panta 3. punkta trešo daļu katra iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nodrošina darba pārredzamību un savā reglamentā paredz īpašus noteikumus par piekļuvi tās dokumentiem; |
| --- | --- |

4)

saskaņā ar LESD 15. panta 3. punkta trešo daļu katra iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nodrošina darba pārredzamību un savā reglamentā paredz īpašus noteikumus par piekļuvi tās dokumentiem;

| 5) | atvērtība uzlabo pārvaldes leģitimitāti, efektivitāti un pārskatatbildību, tādējādi stiprinot demokrātijas principus un uzsverot to, cik svarīgi ir veicināt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

5)

atvērtība uzlabo pārvaldes leģitimitāti, efektivitāti un pārskatatbildību, tādējādi stiprinot demokrātijas principus un uzsverot to, cik svarīgi ir veicināt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem;

| 6) | dažas sabiedriskās un privātās intereses tomēr būtu jāaizsargā, atkāpjoties no principa par publisku piekļuvi dokumentiem, jo īpaši piemērojot starptautiskos revīzijas standartus attiecībā uz revīzijas informācijas konfidenciālo raksturu, |
| --- | --- |

6)

dažas sabiedriskās un privātās intereses tomēr būtu jāaizsargā, atkāpjoties no principa par publisku piekļuvi dokumentiem, jo īpaši piemērojot starptautiskos revīzijas standartus attiecībā uz revīzijas informācijas konfidenciālo raksturu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Mērķis

Šā lēmuma mērķis ir paredzēt nosacījumus, ierobežojumus un procedūras, saskaņā ar kurām Eiropas Revīzijas palāta (ERP) nodrošina publisku piekļuvi tās rīcībā esošajiem dokumentiem.

2. pants

Tiesību izmantotāji un piemērošanas joma

1.   Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem un starptautiskajiem standartiem, kas reglamentē revīzijas informācijas konfidencialitāti, ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai citai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt ERP rīcībā esošajiem dokumentiem.

2.   Ievērojot tos pašus principus, nosacījumus un ierobežojumus, ERP var piešķirt piekļuvi dokumentiem jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kas nedzīvo dalībvalstī vai kam tajā nav juridiskās adreses.

3.   Šis lēmums neskar publiskas piekļuves tiesības ERP rīcībā esošiem dokumentiem, kuras varētu izrietēt no starptautisko tiesību instrumentiem vai aktiem, ar kuriem tos īsteno.

3. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| 1) | “dokuments” ir jebkurš saturs neatkarīgi no tā pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie vai audiovizuālie ieraksti), ko sagatavojusi vai saņēmusi un glabā ERP un kas attiecas uz jautājumiem, kuri saistīti ar tās politiku, darbību un lēmumiem; |
| --- | --- |

1)

“dokuments” ir jebkurš saturs neatkarīgi no tā pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie vai audiovizuālie ieraksti), ko sagatavojusi vai saņēmusi un glabā ERP un kas attiecas uz jautājumiem, kuri saistīti ar tās politiku, darbību un lēmumiem;

| 2) | “trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai jebkurš subjekts ārpus ERP, tostarp dalībvalstis, trešās valstis un citas ES vai ārpussavienības iestādes un struktūras. |
| --- | --- |

2)

“trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai jebkurš subjekts ārpus ERP, tostarp dalībvalstis, trešās valstis un citas ES vai ārpussavienības iestādes un struktūras.

4. pants

Izņēmumi

1.   ERP atsaka piekļuvi dokumentam, ja tā atklāšana varētu kaitēt:

| a) | sabiedrības interesēm, tostarp:






  — | sabiedrības drošībai, |
| --- | --- | --- |

a)

sabiedrības interesēm, tostarp:

—

sabiedrības drošībai,

| — | aizsardzībai un militārajai jomai, |
| --- | --- |

—

aizsardzībai un militārajai jomai,

| — | starptautiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

starptautiskajām attiecībām,

| — | Eiropas Savienības vai dalībvalsts finanšu, monetārajai vai ekonomikas politikai; |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības vai dalībvalsts finanšu, monetārajai vai ekonomikas politikai;

| b) | personu un viņu personas datu privātumam un neaizskaramībai, jo īpaši saskaņā ar ES tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

personu un viņu personas datu privātumam un neaizskaramībai, jo īpaši saskaņā ar ES tiesību aktiem par personas datu aizsardzību.

2.   Saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas paredzēti 258. panta 1. punktā un 259. panta 1. punktā Regulā (ES, Euratom) 2018/1046, un atbilstošajiem noteikumiem citos ES tiesību instrumentos, ERP atsaka piekļuvi saviem sākotnējiem revīzijas apsvērumiem. Tā arī var noraidīt piekļuvi dokumentiem, kas izmantoti šādu apsvērumu sagatavošanā.

3.   ERP atsaka piekļuvi dokumentam, ja tā atklāšana varētu kaitēt:

| — | fiziskas vai juridiskas personas komerciālajām interesēm, |
| --- | --- |

—

fiziskas vai juridiskas personas komerciālajām interesēm,

| — | intelektuālajam īpašumam, |
| --- | --- |

—

intelektuālajam īpašumam,

| — | tiesas, šķīrējtiesas un strīdu izšķiršanas procedūrām un juridiskām konsultācijām, |
| --- | --- |

—

tiesas, šķīrējtiesas un strīdu izšķiršanas procedūrām un juridiskām konsultācijām,

| — | pārbaudēm, izmeklēšanām un revīzijām. |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, izmeklēšanām un revīzijām.

4.   Ja turpmāk minēto dokumentu atklāšana varētu nopietni kaitēt ERP lēmumu pieņemšanai, atsaka piekļuvi šādiem dokumentiem:

| a) | dokumentiem, kurus ERP sagatavojusi iekšējai lietošanai vai kurus tā saņēmusi un kuri attiecas uz jautājumu, par kuru lēmums vēl nav pieņemts; |
| --- | --- |

a)

dokumentiem, kurus ERP sagatavojusi iekšējai lietošanai vai kurus tā saņēmusi un kuri attiecas uz jautājumu, par kuru lēmums vēl nav pieņemts;

| b) | dokumenti, kas satur atzinumus iekšējai lietošanai saistībā ar apspriedēm un iepriekšējām apspriedēm ERP pat pēc lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

b)

dokumenti, kas satur atzinumus iekšējai lietošanai saistībā ar apspriedēm un iepriekšējām apspriedēm ERP pat pēc lēmuma pieņemšanas.

5.   Neatkarīgi no 2., 3. un 4. punktā izklāstītajiem izņēmumiem ERP nolemj atļaut pilnīgu vai daļēju piekļuvi dokumentam, ja iepazīšanās ar to ir saistīta ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.

6.   Sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, ko izmanto, lai pamatotu publiskošanu, ir jābūt gan objektīvām, gan vispārīgām. Persona, kas apgalvo, ka pastāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, norāda, kādi konkrēti apstākļi pamato attiecīgo dokumentu publiskošanu.

7.   Ja kāds no šajā pantā minētajiem izņēmumiem attiecas tikai uz pieprasītā dokumenta daļām, pārējās dokumenta daļas publisko. Daļēja piekļuve var ietvert, piemēram, datu minimizēšanu (satura anonimizāciju vai pseidonimizāciju), kāda satura aizklāšanu vai dzēšanu, vai vienas vai vairāku dokumenta lapu izņemšanu.

8.   Šajā pantā paredzētos izņēmumus piemēro, neskarot noteikumus par publisku piekļuvi Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturiskajiem arhīviem, kas paredzēti Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (7) ar turpmākiem grozījumiem.

9.   Šo pantu piemēro, neskarot 5. panta noteikumus.

5. pants

Trešo personu dokumenti

1.   Ja iesniegums par piekļuvi dokumentiem attiecas uz dokumentu, kas ir ERP rīcībā, bet ERP nav tā autors, ERP apstiprina iesnieguma saņemšanu un norāda tās personas, iestādes vai struktūras nosaukumu, kurai iesniegums adresējams.

2.   Ja dokuments ir sagatavots kopīgi ar citu trešo personu, ERP pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar trešo personu.

6. pants

“Sensitīvi” un “ES klasificēti” ERP dokumenti

1.   “Sensitīvi” vai “ES klasificēti” ERP dokumenti ir tādi dokumenti, kas attiecīgi klasificēti saskaņā ar ERP Informācijas klasifikācijas politiku vai Lēmumu Nr. 41/2021.

2.   Iesniegumus par piekļuvi šādiem dokumentiem izskata tikai ERP darbinieki, kuriem ir tiesības iepazīties ar šiem dokumentiem. Tās pašas personas arī novērtē, vai, atbildot uz iesniegumiem par piekļuvi dokumentiem, var atsaukties uz “sensitīviem” vai “ES klasificētiem” ERP dokumentiem.

3.   Piekļuvi “sensitīviem” un “ES klasificētiem” ERP dokumentiem var piešķirt tikai pēc deklasifikācijas. Ja ERP nolemj atteikt piekļuvi šādiem dokumentiem, tā pamato savu lēmumu tādā veidā, kas nekaitē 4. pantā aizsargātajām interesēm.

7. pants

Iesniegumi

1.   Iesniegumi par piekļuvi dokumentiem jāiesniedz rakstiski, vēlams, izmantojot ERP tīmekļa vietnē pieejamo saziņas veidlapu (8) vienā no Savienības oficiālajām valodām. Izņēmuma gadījumos iesniegumu par piekļuvi dokumentiem var nosūtīt pa pastu.

2.   Iesniegumiem par piekļuvi dokumentiem jābūt pietiekami precīziem, un tajos jo īpaši jāiekļauj elementi, kas ļauj identificēt pieprasīto(-os) dokumentu(-us), kā arī iesniedzēja vārdu un kontaktinformāciju.

3.   Iesniedzējiem nav pienākuma pamatot savus iesniegumus.

4.   Ja iesniegums nav pietiekami precīzs vai ja pieprasītos dokumentus nevar identificēt, ERP lūdz iesniedzēju precizēt iesniegumu un palīdz iesniedzējam to darīt.

5.   Termiņi, kas noteikti 8. pantā, nesākas, kamēr ERP nav saņēmusi prasītos precizējumus.

6.   Ja iesniegums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, ERP var neformāli apspriesties ar iesniedzēju, lai rastu piemērotu risinājumu.

8. pants

Sākotnējo iesniegumu apstrāde

1.   Iesniegumus par piekļuvi dokumentiem izskata ERP informācijas grupa.

2.   Iesniedzējiem nekavējoties nosūta saņemšanas apstiprinājumu.

3.   Atkarībā no iesnieguma priekšmeta ERP informācijas grupa apspriežas ar attiecīgo departamentu un attiecīgā gadījumā ar datu aizsardzības speciālistu un/vai informācijas drošības speciālistu, lai izlemtu, kā apstrādāt iesniegumu. Par atbildi uz sākotnējo iesniegumu par piekļuvi dokumentam ir pilnvarots lemt ģenerālsekretārs, kurš var deleģēt šīs pilnvaras.

4.   Ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc iesnieguma reģistrēšanas Eiropas Revīzijas palātā vai nu piešķir piekļuvi prasītajam dokumentam, kā aprakstīts 11. pantā, vai sniedz rakstisku atbildi, norādot pilnīga vai daļēja atteikuma iemeslus un informējot iesniedzēju par viņa tiesībām prasīt, lai ERP pārskatītu savu nostāju, kā aprakstīts 9. pantā.

5.   Ja iesniegums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu vai ja tam nepieciešamas iekšējas apspriedes vai apspriešanās ar trešām personām, 4. punktā norādīto termiņu var pagarināt par vienu mēnesi ar noteikumu, ka iesniedzējs ir iepriekš informēts un tam ir sniegts pamatojums.

6.   Ja ERP darbinieki personīgi saņem iesniegumu par piekļuvi dokumentiem, viņi to nekavējoties pārsūta ERP informācijas grupai.

9. pants

Atkārtoti iesniegumi

1.   Pilnīga vai daļēja atteikuma gadījumā iesniedzējs viena mēneša laikā pēc ERP atbildes saņemšanas var iesniegt ERP priekšsēdētājam atkārtotu iesniegumu, kurā tas lūdz ERP pārskatīt tās nostāju.

2.   Ja ERP nesniedz atbildi 8. pantā noteiktajā termiņā, iesniedzējam ir tiesības lūgt pārskatīšanu.

3.   Uz atkārtotiem iesniegumiem attiecas tās pašas prasības, kas attiecībā uz sākotnējiem iesniegumiem noteiktas 7. pantā.

10. pants

Atkārtotu iesniegumu izskatīšana

1.   Saņemot atkārtotu iesniegumu, ERP priekšsēdētājs apspriežas ar Juridisko dienestu un atkarībā no iesnieguma priekšmeta ar attiecīgo dienestu un attiecīgā gadījumā ar datu aizsardzības speciālistu un/vai informācijas drošības speciālistu.

2.   Ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc atkārtotā iesnieguma reģistrēšanas Eiropas Revīzijas palātā vai nu piešķir piekļuvi prasītajam dokumentam, kā aprakstīts 11. pantā, vai arī sniedz rakstisku atbildi, norādot pilnīga vai daļēja atteikuma iemeslus.

3.   Pilnīga vai daļēja atteikuma gadījumā ERP informē iesniedzēju par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, par tiesvedības uzsākšanu pret ERP un/vai sūdzības iesniegšanu ombudam saskaņā ar attiecīgi LESD 263. un 228. pantu.

4.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja iesniegums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu vai ja tam nepieciešamas iekšējas apspriedes vai apspriešanās ar trešām personām, 2. punktā noteikto termiņu var pagarināt par vienu mēnesi ar noteikumu, ka iesniedzējs ir iepriekš informēts un ir sniegts pamatojums.

5.   Ja ERP nesniedz atbildi iepriekš minētajā termiņā, uzskata, ka atbilde ir noraidoša, un iesniedzējam ir tiesības izmantot 3. punktā minētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

11. pants

Piekļuve pēc iesnieguma saņemšanas

1.   Dokumentus iesniedz jau esošā versijā un formātā (vēlams elektroniski, izmantojot ERP apstiprinātus līdzekļus informācijas drošības garantēšanai), ņemot vērā iesniedzēja izvēli. ERP nav pienākuma izveidot jaunu dokumentu vai apkopot informāciju iesniedzējam.

2.   Ja dokumenti ir apjomīgi vai grūti fiziski pārvietojami, iesniedzēju var aicināt ar tiem iepazīties uz vietas tādā datumā un laikā, par kuru panākta vienošanās ar ERP.

3.   Kopiju izgatavošanas un nosūtīšanas izmaksas var iekasēt no iesniedzēja, bet tās nedrīkst pārsniegt faktiskās izmaksas. Dokumentu konsultēšana uz vietas, mazāk nekā 20 A4 lapu kopiju izveidošana un tieša piekļuve elektroniskā veidā ir bezmaksas.

4.   Ja dokuments ir publiski pieejams, ERP var izpildīt savu pienākumu piešķirt piekļuvi, informējot iesniedzēju par to, kā to iegūt.

12. pants

Dokumentu reproducēšana

1.   Dokumentus, kas publiskoti saskaņā ar šo lēmumu, nedrīkst reproducēt vai izmantot komerciāliem mērķiem bez ERP iepriekšējas rakstiskas atļaujas.

2.   Šis lēmums neskar noteikumus par autortiesībām, kas var ierobežot trešās personas tiesības reproducēt vai izmantot publiskotos dokumentus, un ERP Lēmumu Nr. 6–2019.

13. pants

Pārredzamības portāls

1.   Lai pilsoņi saskaņā ar šo lēmumu varētu izmantot savas tiesības, ERP tīmekļa vietnē ir iekļauts pārredzamības portāls.

2.   Pārredzamības portālā minētie dokumenti, ja iespējams, ir tieši pieejami, izmantojot hipersaites.

14. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Ar šo atceļ Revīzijas palātas 2005. gada 10. marta Lēmumu Nr. 12–2005.

2.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Tas stājas spēkā dienā, kad tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2023. gada 13. jūlijā

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Tony MURPHY

---

(1)  
  OV L 103, 23.4.2010., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

3

(4)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/DECISION_ECA_6_2019/ECA-Decision_06-2019_EN.pdf.

4

(5)  
  OV L 256, 19.7.2021., 106. lpp.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/ContentPagesDocuments/Legal_framework/Information_Classification_Policy_EN.pdf.

6

(7)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.).

7

(8)  https://www.eca.europa.eu/lv/contact.

8

---

Labojumi

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/206 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/206

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2023/432 (2023. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 100, 2023. gada 13. aprīlis
  )

Šis labojums uzskatāms par spēkā neesošu.

---

| 22.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 234/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 234/207

---

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2023/429 (2023. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 100, 2023. gada 13. aprīlis
  )

Šis labojums uzskatāms par spēkā neesošu.

---