# Europos Sąjungos L 229/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 229 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. rugsėjo 18d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 229

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. rugsėjo 18d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacinis pranešimas apie Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2022–2026 m.) įsigaliojimą | 54 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/1782, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės, kiek tai susiję su Lustų bendrąja įmone (
  1
  ) | 55 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) 2023/1783, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios denatonio benzoato, diurono, etoksazolio, metomilo ir teflubenzurono liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai (
  1
  ) | 63 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1784, kuriuo dėl valstybių narių įgaliojimo atlikti etoksazolio, kurio patvirtinimo galiojimas baigiasi 2028 m. sausio 31 d., vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012 (
  1
  ) | 89 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1785, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą | 91 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1786, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą | 94 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacinis pranešimas apie Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2022–2026 m.) įsigaliojimą

54

REGLAMENTAI

*

2023 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (ES) 2023/1782, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą Europos horizontas steigiamos bendrosios įmonės, kiek tai susiję su Lustų bendrąja įmone (
  1
  )

1

55

*

2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) 2023/1783, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios denatonio benzoato, diurono, etoksazolio, metomilo ir teflubenzurono liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai (
  1
  )

1

63

*

2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1784, kuriuo dėl valstybių narių įgaliojimo atlikti etoksazolio, kurio patvirtinimo galiojimas baigiasi 2028 m. sausio 31 d., vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012 (
  1
  )

1

89

SPRENDIMAI

*

2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1785, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą

91

*

2023 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1786, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1781

2023 m. rugsėjo 13 d.

kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | puslaidininkiais grindžiami visi skaitmeniniai įtaisai ir Sąjungos skaitmeninė pertvarka: nuo išmaniųjų telefonų ir automobilių iki ypatingos svarbos taikmenų bei infrastruktūros objektų sveikatos, energetikos, ryšių ir automatizavimo srityse ir daugumos kitų pramonės sektorių. Kadangi puslaidininkiai yra itin svarbūs skaitmeninei ekonomikai, jie yra galingi perėjimą prie darnesnio vystymosi ir žaliosios ekonomikos įgalinantys veiksniai, tokiu būdu padedantys siekti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikato „Europos žaliasis kursas“ tikslų. Nors puslaidininkiai yra būtini dabartinės ekonomikos ir visuomenės, taip pat gynybos ir saugumo veikimui, Sąjunga susidūrė su precedento neturinčiais jų tiekimo sutrikimais, kurių pasekmės yra reikšmingos. Esami sutrikimai atskleidė ilgalaikį pažeidžiamumą šioje srityje, visų pirma didelę priklausomybę nuo lustų gamybos ir projektavimo trečiosiose valstybėse. Už stiprios pramoninės, konkurencingos ir tvarios bazės išlaikymą Sąjungoje skatinant inovacijas, kurios apimtų visų rūšių lustus, pirmiausia yra atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

(1)

puslaidininkiais grindžiami visi skaitmeniniai įtaisai ir Sąjungos skaitmeninė pertvarka: nuo išmaniųjų telefonų ir automobilių iki ypatingos svarbos taikmenų bei infrastruktūros objektų sveikatos, energetikos, ryšių ir automatizavimo srityse ir daugumos kitų pramonės sektorių. Kadangi puslaidininkiai yra itin svarbūs skaitmeninei ekonomikai, jie yra galingi perėjimą prie darnesnio vystymosi ir žaliosios ekonomikos įgalinantys veiksniai, tokiu būdu padedantys siekti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikato „Europos žaliasis kursas“ tikslų. Nors puslaidininkiai yra būtini dabartinės ekonomikos ir visuomenės, taip pat gynybos ir saugumo veikimui, Sąjunga susidūrė su precedento neturinčiais jų tiekimo sutrikimais, kurių pasekmės yra reikšmingos. Esami sutrikimai atskleidė ilgalaikį pažeidžiamumą šioje srityje, visų pirma didelę priklausomybę nuo lustų gamybos ir projektavimo trečiosiose valstybėse. Už stiprios pramoninės, konkurencingos ir tvarios bazės išlaikymą Sąjungoje skatinant inovacijas, kurios apimtų visų rūšių lustus, pirmiausia yra atsakingos valstybės narės;

| (2) | reikėtų nustatyti Sąjungos atsparumo puslaidininkių technologijų srityje didinimo sistemą ir taip sustiprinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemą mažinant priklausomybę, didinant skaitmeninį suverenumą, skatinant investicijas, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės pajėgumus, saugumą, gebėjimą prisitaikyti bei atsparumą ir gerinant valstybių narių, Komisijos ir tarptautinių strateginių partnerių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(2)

reikėtų nustatyti Sąjungos atsparumo puslaidininkių technologijų srityje didinimo sistemą ir taip sustiprinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemą mažinant priklausomybę, didinant skaitmeninį suverenumą, skatinant investicijas, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės pajėgumus, saugumą, gebėjimą prisitaikyti bei atsparumą ir gerinant valstybių narių, Komisijos ir tarptautinių strateginių partnerių bendradarbiavimą;

| (3) | šia sistema siekiama dviejų bendrųjų tikslų. Pirmasis tikslas – užtikrinti Sąjungos konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, atsirandančių dėl sparčių inovacijų ciklų ir tvarumo poreikio, ir Sąjungos lygiu sustiprinti visos puslaidininkių ekosistemą, kurioje būtų sutelktos žinios, patirtis, ištekliai ir bendri pranašumai. Antrasis tikslas, atskiras ir papildantis pirmąjį, – pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatant vienodą Sąjungos teisinę sistemą, skirtą Sąjungos ilgalaikiam atsparumui ir jos gebėjimui diegti inovacijas ir užtikrinti tiekimo saugumą puslaidininkių technologijų srityje didinti, kad būtų padidintas tvirtumas reaguojant į sutrikimus; |
| --- | --- |

(3)

šia sistema siekiama dviejų bendrųjų tikslų. Pirmasis tikslas – užtikrinti Sąjungos konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, atsirandančių dėl sparčių inovacijų ciklų ir tvarumo poreikio, ir Sąjungos lygiu sustiprinti visos puslaidininkių ekosistemą, kurioje būtų sutelktos žinios, patirtis, ištekliai ir bendri pranašumai. Antrasis tikslas, atskiras ir papildantis pirmąjį, – pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatant vienodą Sąjungos teisinę sistemą, skirtą Sąjungos ilgalaikiam atsparumui ir jos gebėjimui diegti inovacijas ir užtikrinti tiekimo saugumą puslaidininkių technologijų srityje didinti, kad būtų padidintas tvirtumas reaguojant į sutrikimus;

| (4) | būtina imtis priemonių pajėgumams didinti ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemai stiprinti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173 straipsnio 3 dalį. Tos priemonės nereikštų, kad turėtų būti derinami nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai. Šiuo požiūriu Sąjunga turėtų didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprindama jos puslaidininkių ekosistemos inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, mažindama priklausomybę nuo riboto trečiųjų valstybių bendrovių ir geografinių vietovių skaičiaus ir stiprindama gebėjimą projektuoti ir gaminti, integruoti, pakartotinai naudoti ir perdirbti pažangius puslaidininkius. Įgyvendinant šiuo reglamentu sukurtą Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva) tie tikslai turėtų būti remiami mažinant atotrūkį tarp Sąjungos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų ir jų tvaraus naudojimo pramonės reikmėms. Iniciatyva turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos integruoti projektavimą, gamybą ir sistemas į naujos kartos puslaidininkių technologijas, stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, ir ja turėtų būti stiprinamos Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandinės, pasitarnaujant pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos; |
| --- | --- |

(4)

būtina imtis priemonių pajėgumams didinti ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemai stiprinti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173 straipsnio 3 dalį. Tos priemonės nereikštų, kad turėtų būti derinami nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai. Šiuo požiūriu Sąjunga turėtų didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprindama jos puslaidininkių ekosistemos inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, mažindama priklausomybę nuo riboto trečiųjų valstybių bendrovių ir geografinių vietovių skaičiaus ir stiprindama gebėjimą projektuoti ir gaminti, integruoti, pakartotinai naudoti ir perdirbti pažangius puslaidininkius. Įgyvendinant šiuo reglamentu sukurtą Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva) tie tikslai turėtų būti remiami mažinant atotrūkį tarp Sąjungos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų ir jų tvaraus naudojimo pramonės reikmėms. Iniciatyva turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos integruoti projektavimą, gamybą ir sistemas į naujos kartos puslaidininkių technologijas, stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, ir ja turėtų būti stiprinamos Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandinės, pasitarnaujant pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos;

| (5) | dėl puslaidininkių universalumo jų trūkumas pastaruoju metu tiesiogiai arba netiesiogiai neigiamai paveikė įmones visoje Sąjungoje ir sukėlė didelių neigiamų ekonominių padarinių. Dėl ekonominio ir socialinio poveikio didėjo visuomenės ir ekonominės veiklos vykdytojų sąmoningumas, o dėl to atsirado spaudimas valstybėms narėms spręsti strateginės priklausomybės puslaidininkių srityje klausimą. Be to, puslaidininkių sektoriui būdinga tarpusavio priklausomybė visoje vertės kūrimo grandinėje, kurioje nė viena geografinė vietovė nedominuoja visuose vertės kūrimo grandinės etapuose. Šis tarpvalstybinis pobūdis dar labiau išryškėja žvelgiant į puslaidininkinių gaminių, kaip galutinės grandies sektorių veiklos skatinimo veiksnio, pobūdį. Nors puslaidininkių gamyba gali būti sutelkta kai kuriuose regionuose, naudojimo sektoriai yra išsibarstę visoje Sąjungoje. Atsižvelgiant į tai, puslaidininkių tiekimo saugumo ir puslaidininkių ekosistemos atsparumo klausimai geriausiai gali būti sprendžiami Sąjungos derinamaisiais teisės aktais, kurių pagrindas yra SESV 114 straipsnis. Būtina sukurti bendrą nuoseklią reguliavimo sistemą, kuria būtų suderintos tam tikros veiklos vykdytojams taikomos sąlygos vykdyti konkrečius projektus, kuriais prisidedama prie tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo. Be to, turėtų būti sukurtas koordinuotas stebėsenos, strateginės analizės ir krizių prevencijos bei reagavimo į jas mechanizmas, siekiant spręsti tiekimo trūkumo problemą ir užkirsti kelią vidaus rinkos vientisumui kylančioms kliūtims, išvengiant skirtingo valstybių narių atsako; |
| --- | --- |

(5)

dėl puslaidininkių universalumo jų trūkumas pastaruoju metu tiesiogiai arba netiesiogiai neigiamai paveikė įmones visoje Sąjungoje ir sukėlė didelių neigiamų ekonominių padarinių. Dėl ekonominio ir socialinio poveikio didėjo visuomenės ir ekonominės veiklos vykdytojų sąmoningumas, o dėl to atsirado spaudimas valstybėms narėms spręsti strateginės priklausomybės puslaidininkių srityje klausimą. Be to, puslaidininkių sektoriui būdinga tarpusavio priklausomybė visoje vertės kūrimo grandinėje, kurioje nė viena geografinė vietovė nedominuoja visuose vertės kūrimo grandinės etapuose. Šis tarpvalstybinis pobūdis dar labiau išryškėja žvelgiant į puslaidininkinių gaminių, kaip galutinės grandies sektorių veiklos skatinimo veiksnio, pobūdį. Nors puslaidininkių gamyba gali būti sutelkta kai kuriuose regionuose, naudojimo sektoriai yra išsibarstę visoje Sąjungoje. Atsižvelgiant į tai, puslaidininkių tiekimo saugumo ir puslaidininkių ekosistemos atsparumo klausimai geriausiai gali būti sprendžiami Sąjungos derinamaisiais teisės aktais, kurių pagrindas yra SESV 114 straipsnis. Būtina sukurti bendrą nuoseklią reguliavimo sistemą, kuria būtų suderintos tam tikros veiklos vykdytojams taikomos sąlygos vykdyti konkrečius projektus, kuriais prisidedama prie tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo. Be to, turėtų būti sukurtas koordinuotas stebėsenos, strateginės analizės ir krizių prevencijos bei reagavimo į jas mechanizmas, siekiant spręsti tiekimo trūkumo problemą ir užkirsti kelią vidaus rinkos vientisumui kylančioms kliūtims, išvengiant skirtingo valstybių narių atsako;

| (6) | Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūrai ir saugumui, taip pat jos technologinei lyderystei stiprinti reikia tiek pažangiausių, tiek brandžių lustų, visų pirma ateities iššūkiams pritaikytuose strateginiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūrai ir saugumui, taip pat jos technologinei lyderystei stiprinti reikia tiek pažangiausių, tiek brandžių lustų, visų pirma ateities iššūkiams pritaikytuose strateginiuose sektoriuose;

| (7) | tų tikslų įgyvendinimas turėtų būti remiamas taikant valdymo mechanizmą. Sąjungos lygmeniu šiuo reglamentu turėtų būti įsteigta Europos puslaidininkių taryba, kurią sudaro valstybių narių atstovai ir kuriai pirmininkauja Komisija, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygas sklandžiam, veiksmingam ir suderintam šio reglamento įgyvendinimui, bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija. Europos puslaidininkių taryba turėtų teikti konsultacijas ir padėti Komisijai konkrečiais klausimais, įskaitant nuoseklų šio reglamento įgyvendinimą, palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keistis informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. Europos puslaidininkių taryba taip pat turėtų konsultuoti Komisiją dėl tarptautinio bendradarbiavimo puslaidininkių srityje. Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius savo užduotims pagal įvairius šio reglamento skyrius vykdyti. Įvairiuose posėdžiuose gali dalyvauti skirtingos sudėties aukšto lygio atstovų grupės, o Komisija gali sudaryti pogrupius; |
| --- | --- |

(7)

tų tikslų įgyvendinimas turėtų būti remiamas taikant valdymo mechanizmą. Sąjungos lygmeniu šiuo reglamentu turėtų būti įsteigta Europos puslaidininkių taryba, kurią sudaro valstybių narių atstovai ir kuriai pirmininkauja Komisija, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygas sklandžiam, veiksmingam ir suderintam šio reglamento įgyvendinimui, bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija. Europos puslaidininkių taryba turėtų teikti konsultacijas ir padėti Komisijai konkrečiais klausimais, įskaitant nuoseklų šio reglamento įgyvendinimą, palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keistis informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. Europos puslaidininkių taryba taip pat turėtų konsultuoti Komisiją dėl tarptautinio bendradarbiavimo puslaidininkių srityje. Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius savo užduotims pagal įvairius šio reglamento skyrius vykdyti. Įvairiuose posėdžiuose gali dalyvauti skirtingos sudėties aukšto lygio atstovų grupės, o Komisija gali sudaryti pogrupius;

| (8) | atsižvelgiant į tai, kad puslaidininkių tiekimo grandinė yra pasaulinio pobūdžio, tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis yra svarbus elementas siekiant Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo. Veiksmai, kurių imamasi pagal šį reglamentą, taip pat turėtų sudaryti sąlygas Sąjungai, kaip kompetencijos centrui, atlikti svarbesnį vaidmenį geriau veikiančioje pasaulinėje tarpusavyje priklausomoje puslaidininkių ekosistemoje. Tuo tikslu Europos puslaidininkių taryba turėtų konsultuoti Komisiją klausimais, susijusiais su tų pastangų koordinavimu, taip pat Sąjungos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimo pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje stiprinimu, ir, kai aktualu, išnagrinėti Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljanso ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomones; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į tai, kad puslaidininkių tiekimo grandinė yra pasaulinio pobūdžio, tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis yra svarbus elementas siekiant Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo. Veiksmai, kurių imamasi pagal šį reglamentą, taip pat turėtų sudaryti sąlygas Sąjungai, kaip kompetencijos centrui, atlikti svarbesnį vaidmenį geriau veikiančioje pasaulinėje tarpusavyje priklausomoje puslaidininkių ekosistemoje. Tuo tikslu Europos puslaidininkių taryba turėtų konsultuoti Komisiją klausimais, susijusiais su tų pastangų koordinavimu, taip pat Sąjungos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimo pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje stiprinimu, ir, kai aktualu, išnagrinėti Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljanso ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomones;

| (9) | laikydamosi tarptautinių įsipareigojimų ir taikytinų procedūrinių reikalavimų, Sąjunga ir valstybės narės galėtų palaikyti ryšius, be kita ko, diplomatinius, su tarptautiniais strateginiais partneriais, turinčiais pranašumų puslaidininkių pramonėje, kad būtų ieškoma sprendimų, kaip padidinti tiekimo saugumą ir kaip pašalinti būsimus puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimus, pavyzdžiui, atsirandančius dėl trečiųjų valstybių eksporto apribojimų, ir identifikuoti galimybes gauti žaliavų ir tarpinių produktų. Kai tikslinga, tai gali apimti veiksmų koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, investicijų ir prekybos susitarimų sudarymą ar kitas diplomatines pastangas, laikantis taikytinų procedūrinių reikalavimų, arba ryšių su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais palaikymą; |
| --- | --- |

(9)

laikydamosi tarptautinių įsipareigojimų ir taikytinų procedūrinių reikalavimų, Sąjunga ir valstybės narės galėtų palaikyti ryšius, be kita ko, diplomatinius, su tarptautiniais strateginiais partneriais, turinčiais pranašumų puslaidininkių pramonėje, kad būtų ieškoma sprendimų, kaip padidinti tiekimo saugumą ir kaip pašalinti būsimus puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimus, pavyzdžiui, atsirandančius dėl trečiųjų valstybių eksporto apribojimų, ir identifikuoti galimybes gauti žaliavų ir tarpinių produktų. Kai tikslinga, tai gali apimti veiksmų koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, investicijų ir prekybos susitarimų sudarymą ar kitas diplomatines pastangas, laikantis taikytinų procedūrinių reikalavimų, arba ryšių su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais palaikymą;

| (10) | siekdama vykdyti įsipareigojimą patenkinti darbo jėgos poreikius visoje puslaidininkių tiekimo grandinėje, Komisija turėtų užtikrinti sinergijas su esamomis Sąjungos programomis, taip pat turėtų padėti valstybėms narėms rengti iniciatyvas su tarptautiniais strateginiais partneriais, kuriomis prisidedama prie keitimosi akademinėmis žiniomis, ir skatinti jas tai daryti; |
| --- | --- |

(10)

siekdama vykdyti įsipareigojimą patenkinti darbo jėgos poreikius visoje puslaidininkių tiekimo grandinėje, Komisija turėtų užtikrinti sinergijas su esamomis Sąjungos programomis, taip pat turėtų padėti valstybėms narėms rengti iniciatyvas su tarptautiniais strateginiais partneriais, kuriomis prisidedama prie keitimosi akademinėmis žiniomis, ir skatinti jas tai daryti;

| (11) | Sąjungos tikslas yra aiškus – skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis vadovaujantis Sąjungos interesais, abipuse nauda, tarptautinius įsipareigojimais ir, kiek įmanoma, abipusiškumu. Vis dėlto intelektinės nuosavybės teisių pažeidimas, neteisėtas komercinių paslapčių atskleidimas arba informacijos apie didesnės rizikos besiformuojančias technologijas puslaidininkių sektoriuje nutekinimas galėtų pakenkti Sąjungos saugumo interesams. Atsižvelgdama į tai, Komisija svarsto konkrečius pasiūlymus, kaip sustiprinti Sąjungos investicijų ir eksporto kontrolės sistemas. Be to, Sąjunga ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti su strateginiais partneriais, kad sustiprintų bendrą lyderystę technologijų ir pramonės srityse, laikydamosi taikytinų procedūrinių reikalavimų; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos tikslas yra aiškus – skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis vadovaujantis Sąjungos interesais, abipuse nauda, tarptautinius įsipareigojimais ir, kiek įmanoma, abipusiškumu. Vis dėlto intelektinės nuosavybės teisių pažeidimas, neteisėtas komercinių paslapčių atskleidimas arba informacijos apie didesnės rizikos besiformuojančias technologijas puslaidininkių sektoriuje nutekinimas galėtų pakenkti Sąjungos saugumo interesams. Atsižvelgdama į tai, Komisija svarsto konkrečius pasiūlymus, kaip sustiprinti Sąjungos investicijų ir eksporto kontrolės sistemas. Be to, Sąjunga ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti su strateginiais partneriais, kad sustiprintų bendrą lyderystę technologijų ir pramonės srityse, laikydamosi taikytinų procedūrinių reikalavimų;

| (12) | puslaidininkių sektoriui būdingos labai didelės plėtros ir inovacijų sąnaudos, taip pat labai didelės pažangiausių bandymo ir validavimo įrenginių, skirtų pramoninei gamybai remti, statybos sąnaudos. Tai daro tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui, taip pat tiekimo saugumui ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumui. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą dėl pastarojo meto trūkumo Sąjungoje ir visame pasaulyje, taip pat į sparčią technologijų iššūkių ir inovacijų ciklų, darančių poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei, raidą, būtina padidinti Sąjungos turimus pranašumus, taip padidinant jos konkurencingumą, atsparumą ir mokslinių tyrimų bei inovacinį pajėgumą, sukuriant Iniciatyvą; |
| --- | --- |

(12)

puslaidininkių sektoriui būdingos labai didelės plėtros ir inovacijų sąnaudos, taip pat labai didelės pažangiausių bandymo ir validavimo įrenginių, skirtų pramoninei gamybai remti, statybos sąnaudos. Tai daro tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui, taip pat tiekimo saugumui ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumui. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą dėl pastarojo meto trūkumo Sąjungoje ir visame pasaulyje, taip pat į sparčią technologijų iššūkių ir inovacijų ciklų, darančių poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei, raidą, būtina padidinti Sąjungos turimus pranašumus, taip padidinant jos konkurencingumą, atsparumą ir mokslinių tyrimų bei inovacinį pajėgumą, sukuriant Iniciatyvą;

| (13) | už stiprios Sąjungos pramoninės, konkurencingos, tvarios ir novatoriškos bazės išlaikymą pirmiausia yra atsakingos valstybės narės. Tačiau dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų iššūkių puslaidininkių sektoriuje pobūdžio ir masto veiksmų reikia imtis bendradarbiaujant Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(13)

už stiprios Sąjungos pramoninės, konkurencingos, tvarios ir novatoriškos bazės išlaikymą pirmiausia yra atsakingos valstybės narės. Tačiau dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų iššūkių puslaidininkių sektoriuje pobūdžio ir masto veiksmų reikia imtis bendradarbiaujant Sąjungos lygmeniu;

| (14) | siekiant aprūpinti Sąjungą puslaidininkių technologijų mokslinių tyrimų ir inovaciniais pajėgumais, kurių reikia, kad jos mokslinių tyrimų ir pramonės investicijos išliktų pirmaujančios, ir panaikinti dabartinį atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei plėtros ir gamybos, Sąjunga ir valstybės narės turėtų geriau koordinuoti savo pastangas ir bendrai investuoti. Atsižvelgiant į dabartinius Sąjungos puslaidininkių ekosistemos iššūkius, reikia sukurti didelio masto pajėgumus ir valstybės narės turi dėti kolektyvines pastangas, Sąjungai remiant didelio masto pajėgumų kūrimą ir diegimą. Tos kolektyvinės pastangos apima finansinius išteklius, atitinkančius Iniciatyvos užmojį remti inovacinių pajėgumų ir plataus masto skaitmeninės infrastruktūros plėtojimą ir platų prieinamumą, įskaitant virtualią projektavimo platformą, bandomąsias linijas, įskaitant kvantiniams lustams skirtas linijas, ir žinių, įgūdžių bei kompetencijų sklaidą visos puslaidininkių ekosistemos naudai. Kad tai pasiektų, Sąjunga ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslus. Šiuo atžvilgiu puslaidininkiniai įtaisai ir gamybos procesai suteikia reikšmingų galimybių sumažinti pramonės sektorių poveikį aplinkai, visų pirma su anglies dioksidu susijusį poveikį, taip prisidedant prie, pavyzdžiui, 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikato „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4), ir 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikato „Planas „REPowerEU““ užmojų. Iniciatyva per visus komponentus ir veiksmus turėtų kuo labiau paskleisti ir padidinti puslaidininkių technologijų, kaip galingų darnią pertvarką įgalinančių veiksnių, taikymo naudą, kuri gali paskatinti kurti naujus produktus ir veiksmingiau, efektyviau, švariau ir tvariau naudoti išteklius, įskaitant energiją ir medžiagas, būtinas puslaidininkių gamybai ir naudojimui per visą jų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

(14)

siekiant aprūpinti Sąjungą puslaidininkių technologijų mokslinių tyrimų ir inovaciniais pajėgumais, kurių reikia, kad jos mokslinių tyrimų ir pramonės investicijos išliktų pirmaujančios, ir panaikinti dabartinį atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei plėtros ir gamybos, Sąjunga ir valstybės narės turėtų geriau koordinuoti savo pastangas ir bendrai investuoti. Atsižvelgiant į dabartinius Sąjungos puslaidininkių ekosistemos iššūkius, reikia sukurti didelio masto pajėgumus ir valstybės narės turi dėti kolektyvines pastangas, Sąjungai remiant didelio masto pajėgumų kūrimą ir diegimą. Tos kolektyvinės pastangos apima finansinius išteklius, atitinkančius Iniciatyvos užmojį remti inovacinių pajėgumų ir plataus masto skaitmeninės infrastruktūros plėtojimą ir platų prieinamumą, įskaitant virtualią projektavimo platformą, bandomąsias linijas, įskaitant kvantiniams lustams skirtas linijas, ir žinių, įgūdžių bei kompetencijų sklaidą visos puslaidininkių ekosistemos naudai. Kad tai pasiektų, Sąjunga ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslus. Šiuo atžvilgiu puslaidininkiniai įtaisai ir gamybos procesai suteikia reikšmingų galimybių sumažinti pramonės sektorių poveikį aplinkai, visų pirma su anglies dioksidu susijusį poveikį, taip prisidedant prie, pavyzdžiui, 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikato „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4), ir 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikato „Planas „REPowerEU““ užmojų. Iniciatyva per visus komponentus ir veiksmus turėtų kuo labiau paskleisti ir padidinti puslaidininkių technologijų, kaip galingų darnią pertvarką įgalinančių veiksnių, taikymo naudą, kuri gali paskatinti kurti naujus produktus ir veiksmingiau, efektyviau, švariau ir tvariau naudoti išteklius, įskaitant energiją ir medžiagas, būtinas puslaidininkių gamybai ir naudojimui per visą jų gyvavimo ciklą;

| (15) | siekiant įgyvendinti bendrąjį tikslą ir įveikti dabartinės puslaidininkių ekosistemos pasiūlos ir paklausos iššūkius, Iniciatyva turėtų apimti penkis veiklos tikslus. Pirma, siekiant sustiprinti Sąjungos projektavimo pajėgumus, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama sukurti virtualią projektavimo platformą, kuri būtų prieinama visoje Sąjungoje. Virtualaus dizaino platforma turėtų sujungti projektavimo įmonių bendruomenes, startuolius, MVĮ ir intelektinės nuosavybės ir priemonių tiekėjus, taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, kad būtų teikiami virtualūs prototipų sprendimai, grindžiami bendrai kuriama technologija; |
| --- | --- |

(15)

siekiant įgyvendinti bendrąjį tikslą ir įveikti dabartinės puslaidininkių ekosistemos pasiūlos ir paklausos iššūkius, Iniciatyva turėtų apimti penkis veiklos tikslus. Pirma, siekiant sustiprinti Sąjungos projektavimo pajėgumus, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama sukurti virtualią projektavimo platformą, kuri būtų prieinama visoje Sąjungoje. Virtualaus dizaino platforma turėtų sujungti projektavimo įmonių bendruomenes, startuolius, MVĮ ir intelektinės nuosavybės ir priemonių tiekėjus, taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, kad būtų teikiami virtualūs prototipų sprendimai, grindžiami bendrai kuriama technologija;

| (16) | antra, siekiant suteikti pagrindą tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos stiprinimui, Iniciatyva turėtų būti remiamas esamų pažangių bandomųjų linijų stiprinimas ir naujų pažangių bandomųjų linijų plėtojimas, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti ir diegti pažangiausias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas. Bandomosiose linijose pramonei turėtų būti numatyta galimybė išbandyti, eksperimentuoti ir validuoti puslaidininkių technologijas ir sistemų projektavimo koncepcijas aukštesniu technologinės parengties lygiu, viršijančiu 3 lygį, bet nesiekiančiu 8 lygio, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Sąjungos investicijos kartu su valstybių narių ir privačiojo sektoriaus investicijomis į bandomąsias linijas yra būtinos siekiant įveikti esamą struktūrinį iššūkį ir rinkos nepakankamumo klausimą, kai tokių įrenginių Sąjungoje nėra ir tai mažina Sąjungos inovacijų potencialą ir konkurencingumą pasaulyje; |
| --- | --- |

(16)

antra, siekiant suteikti pagrindą tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos stiprinimui, Iniciatyva turėtų būti remiamas esamų pažangių bandomųjų linijų stiprinimas ir naujų pažangių bandomųjų linijų plėtojimas, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti ir diegti pažangiausias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas. Bandomosiose linijose pramonei turėtų būti numatyta galimybė išbandyti, eksperimentuoti ir validuoti puslaidininkių technologijas ir sistemų projektavimo koncepcijas aukštesniu technologinės parengties lygiu, viršijančiu 3 lygį, bet nesiekiančiu 8 lygio, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Sąjungos investicijos kartu su valstybių narių ir privačiojo sektoriaus investicijomis į bandomąsias linijas yra būtinos siekiant įveikti esamą struktūrinį iššūkį ir rinkos nepakankamumo klausimą, kai tokių įrenginių Sąjungoje nėra ir tai mažina Sąjungos inovacijų potencialą ir konkurencingumą pasaulyje;

| (17) | trečia, siekiant paspartinti inovacinį kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų, įskaitant puslaidininkine medžiaga grindžiamas arba su fotonika integruotas technologijas, skatinančių puslaidininkių sektoriaus plėtrą, kūrimą, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, be kita ko, susiję su kvantinių lustų projektavimo bibliotekomis, kvantinių lustų gamybos bandomosiomis linijomis ir įrenginiais, skirtais bandomosiose linijose pagamintiems kvantiniams lustams išbandyti ir validuoti; |
| --- | --- |

(17)

trečia, siekiant paspartinti inovacinį kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų, įskaitant puslaidininkine medžiaga grindžiamas arba su fotonika integruotas technologijas, skatinančių puslaidininkių sektoriaus plėtrą, kūrimą, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, be kita ko, susiję su kvantinių lustų projektavimo bibliotekomis, kvantinių lustų gamybos bandomosiomis linijomis ir įrenginiais, skirtais bandomosiose linijose pagamintiems kvantiniams lustams išbandyti ir validuoti;

| (18) | ketvirta, siekiant skatinti puslaidininkių technologijų naudojimą, suteikti prieigą prie projektavimo ir bandomųjų linijų įrenginių ir šalinti įgūdžių spragas visoje Sąjungoje, Iniciatyva valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė įsteigti bent vieną puslaidininkių kompetencijos centrą kiekvienoje valstybėje narėje, tobulinant esamus centrus arba kuriant naujus įrenginius. Prieiga prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, pvz., bandomųjų ir bandymų įrenginių, taip pat prie kompetencijos centrų, turėtų būti galima įvairiausiems naudotojams ir turėtų būti skaidriai bei nediskriminuojant ir rinkos sąlygomis (arba remiantis sąnaudomis pridėjus pagrįstą maržą) suteikta didelėms įmonėms, o MVĮ ir akademiniai institutai turi galėti pasinaudoti lengvatine prieiga arba mažesnėmis kainomis. Tokia prieiga, įskaitant prieigą tarptautiniams mokslinių tyrimų ir prekybos partneriams, gali paskatinti platesnį praktinių žinių ir kompetencijos tarpusavio panaudojimą ir naudą, kartu prisidedant prie sąnaudų padengimo; |
| --- | --- |

(18)

ketvirta, siekiant skatinti puslaidininkių technologijų naudojimą, suteikti prieigą prie projektavimo ir bandomųjų linijų įrenginių ir šalinti įgūdžių spragas visoje Sąjungoje, Iniciatyva valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė įsteigti bent vieną puslaidininkių kompetencijos centrą kiekvienoje valstybėje narėje, tobulinant esamus centrus arba kuriant naujus įrenginius. Prieiga prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, pvz., bandomųjų ir bandymų įrenginių, taip pat prie kompetencijos centrų, turėtų būti galima įvairiausiems naudotojams ir turėtų būti skaidriai bei nediskriminuojant ir rinkos sąlygomis (arba remiantis sąnaudomis pridėjus pagrįstą maržą) suteikta didelėms įmonėms, o MVĮ ir akademiniai institutai turi galėti pasinaudoti lengvatine prieiga arba mažesnėmis kainomis. Tokia prieiga, įskaitant prieigą tarptautiniams mokslinių tyrimų ir prekybos partneriams, gali paskatinti platesnį praktinių žinių ir kompetencijos tarpusavio panaudojimą ir naudą, kartu prisidedant prie sąnaudų padengimo;

| (19) | penkta, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos investicijų banko grupe ir kartu su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, pavyzdžiui, nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis, turėtų sukurti specialią puslaidininkių investicinės priemonės paramą, kaip dalį investicijų rėmimo veiklos, bendrai vadinamos Lustų fondu, kurią teikiant būtų siūlomi ir nuosavo kapitalo, ir skolos sprendimai, įskaitant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (5). Lustų fondo veikla turėtų būti remiamas dinamiškos ir atsparios puslaidininkių ekosistemos kūrimas suteikiant daugiau galimybių gauti lėšų startuolių ir MVĮ augimui remti, taip pat investicijoms visoje vertės kūrimo grandinėje, be kita ko, kitoms puslaidininkių vertės kūrimo grandinių įmonėms. Šiuo atžvilgiu turėtų būti teikiama parama ir aiškios gairės, visų pirma MVĮ, siekiant padėti joms paraiškų teikimo procese. Atsižvelgiant į tai, iš Europos inovacijų tarybos tikimasi teikti tolesnę tikslinę paramą dotacijomis ir investicijomis į nuosavą kapitalą didelės rizikos rinką formuojančių inovacijų kūrėjams; |
| --- | --- |

(19)

penkta, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos investicijų banko grupe ir kartu su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, pavyzdžiui, nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis, turėtų sukurti specialią puslaidininkių investicinės priemonės paramą, kaip dalį investicijų rėmimo veiklos, bendrai vadinamos Lustų fondu, kurią teikiant būtų siūlomi ir nuosavo kapitalo, ir skolos sprendimai, įskaitant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (5). Lustų fondo veikla turėtų būti remiamas dinamiškos ir atsparios puslaidininkių ekosistemos kūrimas suteikiant daugiau galimybių gauti lėšų startuolių ir MVĮ augimui remti, taip pat investicijoms visoje vertės kūrimo grandinėje, be kita ko, kitoms puslaidininkių vertės kūrimo grandinių įmonėms. Šiuo atžvilgiu turėtų būti teikiama parama ir aiškios gairės, visų pirma MVĮ, siekiant padėti joms paraiškų teikimo procese. Atsižvelgiant į tai, iš Europos inovacijų tarybos tikimasi teikti tolesnę tikslinę paramą dotacijomis ir investicijomis į nuosavą kapitalą didelės rizikos rinką formuojančių inovacijų kūrėjams;

| (20) | siekiant pašalinti dabartinių fragmentiškų viešųjų ir privačiųjų investicijų pastangų trūkumus, palengvinti integraciją, tarpusavio sąveiką ir investicijų grąžą pagal vykdomas programas, taip pat siekti bendros strateginės Sąjungos vizijos dėl puslaidininkių, kaip priemonės įgyvendinti Sąjungos ir valstybių narių užmojus užtikrinti pirmaujantį vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje, Iniciatyva turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos geresniam esamų finansavimo programų koordinavimui ir glaudesnei jų sinergijai Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, geresniam veiksmų koordinavimui ir bendradarbiavimui su pramonės ir pagrindiniais privačiojo sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir papildomoms bendroms investicijoms su valstybėmis narėmis. Įgyvendinant Iniciatyvą siekiama sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų valstybių, susijusių su esamomis Sąjungos programomis, taip pat privačiojo sektoriaus išteklius. Todėl Iniciatyvos sėkmė gali būti grindžiama tik bendromis valstybių narių ir Sąjungos pastangomis remti tiek dideles kapitalo sąnaudas, tiek platų virtualių projektavimo, bandymų ir bandomųjų išteklių prieinamumą, taip pat žinių, įgūdžių ir kompetencijų sklaidą. Kai tinkama, atsižvelgiant į atitinkamų veiksmų ypatumus, Iniciatyvos tikslai, visų pirma Lustų fondo veikla, taip pat turėtų būti remiami pasitelkiant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo; |
| --- | --- |

(20)

siekiant pašalinti dabartinių fragmentiškų viešųjų ir privačiųjų investicijų pastangų trūkumus, palengvinti integraciją, tarpusavio sąveiką ir investicijų grąžą pagal vykdomas programas, taip pat siekti bendros strateginės Sąjungos vizijos dėl puslaidininkių, kaip priemonės įgyvendinti Sąjungos ir valstybių narių užmojus užtikrinti pirmaujantį vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje, Iniciatyva turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos geresniam esamų finansavimo programų koordinavimui ir glaudesnei jų sinergijai Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, geresniam veiksmų koordinavimui ir bendradarbiavimui su pramonės ir pagrindiniais privačiojo sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir papildomoms bendroms investicijoms su valstybėmis narėmis. Įgyvendinant Iniciatyvą siekiama sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų valstybių, susijusių su esamomis Sąjungos programomis, taip pat privačiojo sektoriaus išteklius. Todėl Iniciatyvos sėkmė gali būti grindžiama tik bendromis valstybių narių ir Sąjungos pastangomis remti tiek dideles kapitalo sąnaudas, tiek platų virtualių projektavimo, bandymų ir bandomųjų išteklių prieinamumą, taip pat žinių, įgūdžių ir kompetencijų sklaidą. Kai tinkama, atsižvelgiant į atitinkamų veiksmų ypatumus, Iniciatyvos tikslai, visų pirma Lustų fondo veikla, taip pat turėtų būti remiami pasitelkiant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo;

| (21) | pagal Iniciatyvą teikiama parama turėtų būti proporcingai ir ekonomiškai efektyviai naudojama rinkos nepakankamumo arba neoptimalaus investavimo problemoms, kurios kyla dėl puslaidininkių ekosistemos didelio imlumo kapitalui, didelės rizikos ir sudėtingo pobūdžio, spręsti ir veiksmais neturėtų būti dubliuojamas arba išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų visoje Sąjungoje suteikti aiškią pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(21)

pagal Iniciatyvą teikiama parama turėtų būti proporcingai ir ekonomiškai efektyviai naudojama rinkos nepakankamumo arba neoptimalaus investavimo problemoms, kurios kyla dėl puslaidininkių ekosistemos didelio imlumo kapitalui, didelės rizikos ir sudėtingo pobūdžio, spręsti ir veiksmais neturėtų būti dubliuojamas arba išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų visoje Sąjungoje suteikti aiškią pridėtinę vertę;

| (22) | pirminis Iniciatyvos įgyvendinimas turėtų būti patikėtas Lustų bendrajai įmonei, įsteigtai Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (6) (toliau – Lustų bendroji įmonė); |
| --- | --- |

(22)

pirminis Iniciatyvos įgyvendinimas turėtų būti patikėtas Lustų bendrajai įmonei, įsteigtai Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (6) (toliau – Lustų bendroji įmonė);

| (23) | Iniciatyva turėtų būti grindžiama tvirta žinių baze ir didinti sinergijas su veiksmais, kuriuos šiuo metu remia Sąjunga ir valstybės narės, pasitelkdamos programas ir veiksmus, susijusius su puslaidininkių moksliniais tyrimais ir inovacijomis ir tiekimo grandinės dalių plėtojimu, visų pirma bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (7) (toliau – programa „Europos horizontas“), ir Skaitmeninės Europos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (8), siekiant ne vėliau kaip 2030 m. sustiprinti Sąjungą kaip puslaidininkių technologijos ir jos taikmenų srities pasaulinio masto veikėją, kuriai tektų vis didesnė pasaulinės gamybos dalis, vadovaujantis 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatu „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“. Be to, tikimasi mobilizuoti privačiąsias investicijas, kad būtų papildytas Iniciatyvos finansavimas, taip padedant siekti jos tikslų. Papildant šią veiklą, pagal Iniciatyvą būtų glaudžiai bendradarbiaujama su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansą; |
| --- | --- |

(23)

Iniciatyva turėtų būti grindžiama tvirta žinių baze ir didinti sinergijas su veiksmais, kuriuos šiuo metu remia Sąjunga ir valstybės narės, pasitelkdamos programas ir veiksmus, susijusius su puslaidininkių moksliniais tyrimais ir inovacijomis ir tiekimo grandinės dalių plėtojimu, visų pirma bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (7) (toliau – programa „Europos horizontas“), ir Skaitmeninės Europos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (8), siekiant ne vėliau kaip 2030 m. sustiprinti Sąjungą kaip puslaidininkių technologijos ir jos taikmenų srities pasaulinio masto veikėją, kuriai tektų vis didesnė pasaulinės gamybos dalis, vadovaujantis 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatu „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“. Be to, tikimasi mobilizuoti privačiąsias investicijas, kad būtų papildytas Iniciatyvos finansavimas, taip padedant siekti jos tikslų. Papildant šią veiklą, pagal Iniciatyvą būtų glaudžiai bendradarbiaujama su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansą;

| (24) | siekiant sudaryti sąlygas Sąjungos ir valstybių narių programų sinergijoms, Lustų bendrosios įmonės darbo programose pagal Iniciatyvą, vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/2085 17 straipsnio 2 dalies k punktu ir 137 straipsnio aa punktu, veiksmai, kuriais remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos puslaidininkių srityje, turėtų būti aiškiai atskirti nuo veiksmų, kuriais siekiama plėtoti tiekimo grandinės dalis, kad būtų užtikrintas tinkamas viešųjų ir privačiųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

(24)

siekiant sudaryti sąlygas Sąjungos ir valstybių narių programų sinergijoms, Lustų bendrosios įmonės darbo programose pagal Iniciatyvą, vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/2085 17 straipsnio 2 dalies k punktu ir 137 straipsnio aa punktu, veiksmai, kuriais remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos puslaidininkių srityje, turėtų būti aiškiai atskirti nuo veiksmų, kuriais siekiama plėtoti tiekimo grandinės dalis, kad būtų užtikrintas tinkamas viešųjų ir privačiųjų subjektų dalyvavimas;

| (25) | siekiant palengvinti konkrečių pagal Iniciatyvą remiamų veiksmų, pavyzdžiui, virtualios projektavimo platformos ar bandomųjų linijų, įgyvendinimą, kaip galimybę būtina numatyti naują teisinę priemonę – Europos lustų infrastruktūros konsorciumą (toliau – ECIC). ECIC turėtų turėti juridinio asmens statusą. Tai reiškia, kad pareiškėjas dėl konkrečių veiksmų finansavimo pagal Iniciatyvą gali būti pats ECIC, o ne atskiri jį sudarantys subjektai. Vis dėlto pagal Reglamento (ES) 2021/2085 134 straipsnio 3 dalį, darbo programoje numatyti kvietimai teikti pasiūlymus pagal Iniciatyvą yra atviri įvairių teisinių formų bendradarbiavimui ir kitiems dalyviams, o pasiūlymų finansuoti atranka grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Pagrindinis ECIC tikslas turėtų būti skatinti veiksmingą ir struktūrinį teisės subjektų, įskaitant mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, pramonę ir valstybes nares, bendradarbiavimą. ECIC veikloje turėtų dalyvauti bent trys nariai, t. y. valstybės narės arba viešieji ar privatieji teisės subjektai iš bent trijų valstybių narių arba jų derinys, siekiant užtikrinti platų atstovavimą iš visos Sąjungos. ECIC, turėdamas juridinio asmens statusą, turėtų pakankamą autonomiją nustatyti savo narystę, valdymą, finansavimą, biudžetą ir finansinių ir nepiniginių įnašų iš jos narių pareikalavimo tvarką, taip pat koordinavimą, intelektinės nuosavybės valdymą ir darbo metodus. ECIC nariai turėtų turėti galimybę visiškai lanksčiai nuspręsti dėl taikytinos teisės, registruotos buveinės ir balsavimo teisių. ECIC darbo planą įgyvendinančių viešųjų ir privačiųjų teisės subjektų atranka turėtų būti sąžininga, skaidri ir atvira. Siekiant užtikrinti sąžiningas ir lygias dalyvavimo galimybes, visą savo gyvavimo laikotarpį ECIC turėtų būti atviras naujiems nariams, t. y. valstybėms narėms arba viešiesiems ar privatiesiems teisės subjektai. Visų pirma valstybės narės turėtų galėti bet kuriuo metu prisijungti prie ECIC kaip visateisės narės arba stebėtojos, o kiti viešieji ar privatieji teisės subjektai turėtų galėti bet kuriuo metu prisijungti prie ECIC sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, nurodytomis ECIC įstatuose. Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų turėti galėti patikrinti ECIC atvirumą ir, prireikus, rekomenduoti imtis tam tikrų taisomųjų priemonių. Tai, kad steigiamas ECIC, neturėtų reikšti, kad faktiškai steigiama nauja Sąjungos įstaiga. Steigimu turėtų būti pašalinta Sąjungos priemonių rinkinio spraga, kad siekiant įgyvendinti konkrečius pagal Iniciatyvą remiamus veiksmus būtų galima derinti finansavimą iš valstybių narių, Sąjungos biudžeto ir privačiųjų investicijų. Komisija neturėtų tiesiogiai būti ECIC nare; |
| --- | --- |

(25)

siekiant palengvinti konkrečių pagal Iniciatyvą remiamų veiksmų, pavyzdžiui, virtualios projektavimo platformos ar bandomųjų linijų, įgyvendinimą, kaip galimybę būtina numatyti naują teisinę priemonę – Europos lustų infrastruktūros konsorciumą (toliau – ECIC). ECIC turėtų turėti juridinio asmens statusą. Tai reiškia, kad pareiškėjas dėl konkrečių veiksmų finansavimo pagal Iniciatyvą gali būti pats ECIC, o ne atskiri jį sudarantys subjektai. Vis dėlto pagal Reglamento (ES) 2021/2085 134 straipsnio 3 dalį, darbo programoje numatyti kvietimai teikti pasiūlymus pagal Iniciatyvą yra atviri įvairių teisinių formų bendradarbiavimui ir kitiems dalyviams, o pasiūlymų finansuoti atranka grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Pagrindinis ECIC tikslas turėtų būti skatinti veiksmingą ir struktūrinį teisės subjektų, įskaitant mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, pramonę ir valstybes nares, bendradarbiavimą. ECIC veikloje turėtų dalyvauti bent trys nariai, t. y. valstybės narės arba viešieji ar privatieji teisės subjektai iš bent trijų valstybių narių arba jų derinys, siekiant užtikrinti platų atstovavimą iš visos Sąjungos. ECIC, turėdamas juridinio asmens statusą, turėtų pakankamą autonomiją nustatyti savo narystę, valdymą, finansavimą, biudžetą ir finansinių ir nepiniginių įnašų iš jos narių pareikalavimo tvarką, taip pat koordinavimą, intelektinės nuosavybės valdymą ir darbo metodus. ECIC nariai turėtų turėti galimybę visiškai lanksčiai nuspręsti dėl taikytinos teisės, registruotos buveinės ir balsavimo teisių. ECIC darbo planą įgyvendinančių viešųjų ir privačiųjų teisės subjektų atranka turėtų būti sąžininga, skaidri ir atvira. Siekiant užtikrinti sąžiningas ir lygias dalyvavimo galimybes, visą savo gyvavimo laikotarpį ECIC turėtų būti atviras naujiems nariams, t. y. valstybėms narėms arba viešiesiems ar privatiesiems teisės subjektai. Visų pirma valstybės narės turėtų galėti bet kuriuo metu prisijungti prie ECIC kaip visateisės narės arba stebėtojos, o kiti viešieji ar privatieji teisės subjektai turėtų galėti bet kuriuo metu prisijungti prie ECIC sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, nurodytomis ECIC įstatuose. Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų turėti galėti patikrinti ECIC atvirumą ir, prireikus, rekomenduoti imtis tam tikrų taisomųjų priemonių. Tai, kad steigiamas ECIC, neturėtų reikšti, kad faktiškai steigiama nauja Sąjungos įstaiga. Steigimu turėtų būti pašalinta Sąjungos priemonių rinkinio spraga, kad siekiant įgyvendinti konkrečius pagal Iniciatyvą remiamus veiksmus būtų galima derinti finansavimą iš valstybių narių, Sąjungos biudžeto ir privačiųjų investicijų. Komisija neturėtų tiesiogiai būti ECIC nare;

| (26) | ECIC, tarp kurio narių nėra privačiųjų subjektų, turi būti pripažintas tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos 2006/112/EB (9) 143 straipsnio 1 dalies g punkte ir 151 straipsnio 1 dalies b punkte, ir tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 (10) 11 straipsnio 1 dalies b punkte. ECIC, tarp kurio narių yra privačiųjų subjektų, neturėtų būti pripažintas tokia tarptautine organizacija; |
| --- | --- |

(26)

ECIC, tarp kurio narių nėra privačiųjų subjektų, turi būti pripažintas tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos 2006/112/EB (9) 143 straipsnio 1 dalies g punkte ir 151 straipsnio 1 dalies b punkte, ir tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 (10) 11 straipsnio 1 dalies b punkte. ECIC, tarp kurio narių yra privačiųjų subjektų, neturėtų būti pripažintas tokia tarptautine organizacija;

| (27) | Sąjungoje mokslinių tyrimų ir plėtros srityje vis dažniau susiduriama su praktika, kuria siekiama neteisėtai pasisavinti konfidencialią informaciją, komercines paslaptis ir saugomus duomenis, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės vagystėmis, priverstiniu technologijų perdavimu ir pramoniniu šnipinėjimu. Siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui Sąjungos interesams ir Iniciatyvos tikslams, būtina laikytis požiūrio, kuriuo būtų užtikrinta, kad būtų apsaugota prieiga prie neskelbtinos informacijos ar rezultatų, įskaitant duomenis ir praktinę patirtį, ir jų naudojimas, rezultatų saugumas ir jų nuosavybės teisių perdavimas, taip pat intelektinės nuosavybės teisių saugomas turinys, sukurtas vykdant pagal Iniciatyvą remiamus veiksmus arba juos įvykdžius. Siekiant užtikrinti tą apsaugą, visi pagal Iniciatyvą remiami ir pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą finansuojami veiksmai turėtų atitikti atitinkamas tų programų nuostatas, pavyzdžiui, dėl subjektų, įsisteigusių programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, dalyvavimo, dotacijų susitarimų, nuosavybės ir apsaugos, saugumo, naudojimo ir sklaidos, perdavimo ir licencijavimo bei prieigos teisių. Įgyvendinant tas programas galima nustatyti konkrečias nuostatas, visų pirma susijusias su perdavimų ir licencijavimo apribojimais pagal Reglamento (ES) 2021/695 40 straipsnio 4 dalį ir teisės subjektų, įsisteigusių konkrečiose asocijuotosiose ar kitose trečiosiose valstybėse, dalyvavimo apribojimus dėl Sąjungos ir jos valstybių narių strateginio turto, interesų, autonomijos ar saugumo priežasčių, laikantis Reglamento (ES) 2021/695 22 straipsnio 5 dalies ir Reglamento (ES) 2021/694 12 straipsnio 6 dalies. Be to, neskelbtinos informacijos tvarkymui, saugumui, konfidencialumui, komercinių paslapčių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugai turėtų būti taikoma Sąjungos teisė, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2016/943 (11) ir 2004/48/EB (12), ir nacionalinė teisė. Komisija ir valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452 (13), gali apsaugoti technologijų perdavimus dėl priežasčių, susijusių su Sąjungos ir nacionalinio saugumo interesais, kiek tai susiję su investicijomis į įrenginius, patenkančius į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(27)

Sąjungoje mokslinių tyrimų ir plėtros srityje vis dažniau susiduriama su praktika, kuria siekiama neteisėtai pasisavinti konfidencialią informaciją, komercines paslaptis ir saugomus duomenis, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės vagystėmis, priverstiniu technologijų perdavimu ir pramoniniu šnipinėjimu. Siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui Sąjungos interesams ir Iniciatyvos tikslams, būtina laikytis požiūrio, kuriuo būtų užtikrinta, kad būtų apsaugota prieiga prie neskelbtinos informacijos ar rezultatų, įskaitant duomenis ir praktinę patirtį, ir jų naudojimas, rezultatų saugumas ir jų nuosavybės teisių perdavimas, taip pat intelektinės nuosavybės teisių saugomas turinys, sukurtas vykdant pagal Iniciatyvą remiamus veiksmus arba juos įvykdžius. Siekiant užtikrinti tą apsaugą, visi pagal Iniciatyvą remiami ir pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą finansuojami veiksmai turėtų atitikti atitinkamas tų programų nuostatas, pavyzdžiui, dėl subjektų, įsisteigusių programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, dalyvavimo, dotacijų susitarimų, nuosavybės ir apsaugos, saugumo, naudojimo ir sklaidos, perdavimo ir licencijavimo bei prieigos teisių. Įgyvendinant tas programas galima nustatyti konkrečias nuostatas, visų pirma susijusias su perdavimų ir licencijavimo apribojimais pagal Reglamento (ES) 2021/695 40 straipsnio 4 dalį ir teisės subjektų, įsisteigusių konkrečiose asocijuotosiose ar kitose trečiosiose valstybėse, dalyvavimo apribojimus dėl Sąjungos ir jos valstybių narių strateginio turto, interesų, autonomijos ar saugumo priežasčių, laikantis Reglamento (ES) 2021/695 22 straipsnio 5 dalies ir Reglamento (ES) 2021/694 12 straipsnio 6 dalies. Be to, neskelbtinos informacijos tvarkymui, saugumui, konfidencialumui, komercinių paslapčių ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugai turėtų būti taikoma Sąjungos teisė, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2016/943 (11) ir 2004/48/EB (12), ir nacionalinė teisė. Komisija ir valstybės narės, vadovaudamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/452 (13), gali apsaugoti technologijų perdavimus dėl priežasčių, susijusių su Sąjungos ir nacionalinio saugumo interesais, kiek tai susiję su investicijomis į įrenginius, patenkančius į šio reglamento taikymo sritį;

| (28) | siekiant palengvinti prieigą prie techninių ekspertinių žinių ir užtikrinti žinių sklaidą visoje Sąjungoje, taip pat remti įvairias įgūdžių iniciatyvas, turėtų būti sukurtas kompetencijos centrų tinklas. Tuo tikslu Lustų bendroji įmonė turėtų nustatyti kompetencijos centrų steigimo procedūrą, įskaitant atrankos kriterijus, taip pat pateikti išsamią informaciją apie šiame reglamente nurodytų užduočių ir funkcijų įgyvendinimą. Tinklą sudarančius kompetencijos centrus turėtų atrinkti Lustų bendroji įmonė ir jie turėtų turėti didelę bendrą autonomiją nustatyti savo organizacinę struktūrą, sudėtį ir darbo metodus. Tačiau jų organizacinė struktūra, sudėtis ir darbo metodai turėtų atitikti šio reglamento ir Iniciatyvos tikslus ir padėti juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

(28)

siekiant palengvinti prieigą prie techninių ekspertinių žinių ir užtikrinti žinių sklaidą visoje Sąjungoje, taip pat remti įvairias įgūdžių iniciatyvas, turėtų būti sukurtas kompetencijos centrų tinklas. Tuo tikslu Lustų bendroji įmonė turėtų nustatyti kompetencijos centrų steigimo procedūrą, įskaitant atrankos kriterijus, taip pat pateikti išsamią informaciją apie šiame reglamente nurodytų užduočių ir funkcijų įgyvendinimą. Tinklą sudarančius kompetencijos centrus turėtų atrinkti Lustų bendroji įmonė ir jie turėtų turėti didelę bendrą autonomiją nustatyti savo organizacinę struktūrą, sudėtį ir darbo metodus. Tačiau jų organizacinė struktūra, sudėtis ir darbo metodai turėtų atitikti šio reglamento ir Iniciatyvos tikslus ir padėti juos įgyvendinti;

| (29) | kompetencijos centrai turėtų padėti išlaikyti Sąjungos lyderystę lustų mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų bei projektavimo pajėgumų srityse, daugiausia dėmesio skirdami mokslinių tyrimų, plėtros, inovacijų ir projektavimo skatinimui, kartu daug dėmesio skirdami gamybai. Siekiant to tikslo būtina skatinti žmogiškąjį potencialą ir įgūdžius pasitelkiant švietimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse iki podoktorantūros lygmens studijų. Visų pirma, kompetencijos centrai turėtų teikti paslaugas puslaidininkių srities suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant startuolius ir MVĮ. Pavyzdžiui, bus palengvinta prieiga prie bandomųjų linijų ir virtualios projektavimo platformos, rengiami mokymai ir ugdomi įgūdžiai, padedama rasti investuotojų, naudojamasi esamais vietos gebėjimais arba užmezgami ryšiai atitinkamose vertikaliose rinkose. Paslaugos turėtų būti teikiamos atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Kiekvienas kompetencijos centras turėtų prisijungti prie Europos puslaidininkių kompetencijos centrų tinklo ir būti jo dalimi, taip pat veikti kaip prieigos prie kitų tinklo mazgų punktas. Šiuo atžvilgiu reikėtų kuo labiau padidinti sinergijas su esamomis panašiomis struktūromis, pavyzdžiui, Europos skaitmeninių inovacijų centrais, įsteigtais pagal Skaitmeninės Europos programą. Pavyzdžiui, valstybės narės galėtų jau esamą į puslaidininkius orientuotą Europos skaitmeninių inovacijų centrą paskirti kompetencijos centru šio reglamento tikslais, su sąlyga, kad nebus pažeistas dvigubo finansavimo draudimas; |
| --- | --- |

(29)

kompetencijos centrai turėtų padėti išlaikyti Sąjungos lyderystę lustų mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų bei projektavimo pajėgumų srityse, daugiausia dėmesio skirdami mokslinių tyrimų, plėtros, inovacijų ir projektavimo skatinimui, kartu daug dėmesio skirdami gamybai. Siekiant to tikslo būtina skatinti žmogiškąjį potencialą ir įgūdžius pasitelkiant švietimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse iki podoktorantūros lygmens studijų. Visų pirma, kompetencijos centrai turėtų teikti paslaugas puslaidininkių srities suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant startuolius ir MVĮ. Pavyzdžiui, bus palengvinta prieiga prie bandomųjų linijų ir virtualios projektavimo platformos, rengiami mokymai ir ugdomi įgūdžiai, padedama rasti investuotojų, naudojamasi esamais vietos gebėjimais arba užmezgami ryšiai atitinkamose vertikaliose rinkose. Paslaugos turėtų būti teikiamos atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Kiekvienas kompetencijos centras turėtų prisijungti prie Europos puslaidininkių kompetencijos centrų tinklo ir būti jo dalimi, taip pat veikti kaip prieigos prie kitų tinklo mazgų punktas. Šiuo atžvilgiu reikėtų kuo labiau padidinti sinergijas su esamomis panašiomis struktūromis, pavyzdžiui, Europos skaitmeninių inovacijų centrais, įsteigtais pagal Skaitmeninės Europos programą. Pavyzdžiui, valstybės narės galėtų jau esamą į puslaidininkius orientuotą Europos skaitmeninių inovacijų centrą paskirti kompetencijos centru šio reglamento tikslais, su sąlyga, kad nebus pažeistas dvigubo finansavimo draudimas;

| (30) | lustų projektavimas yra itin svarbus gebėjimas įgyvendinant inovacijas ir diegiant funkcijas elektroniniuose sprendimuose, pritaikytuose skirtingoms taikymo sritims ir puslaidininkių naudotojų poreikiams. Iš esmės projektavimas yra puslaidininkių vertės kūrimo grandinės pagrindas, todėl nepaprastai svarbu remti projektavimo pajėgumų plėtrą Sąjungoje. Siekdama pripažinti esminį projektavimo centrų vaidmenį ir jų indėlį į Europos kompetenciją pažangiojo lustų projektavimo srityje teikiant paslaugas arba stiprinant projektavimo įgūdžius ir gebėjimus Sąjungoje, Komisija turėtų galėti suteikti ženklą „projektavimo kompetencijos centras“. Atsižvelgiant į projektavimo kompetencijos centrų svarbą sudarant sąlygas atspariai puslaidininkių ekosistemai, jie turėtų būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Siekdamos padėti padidinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, valstybės narės turėtų galėti proporcingai taikyti paramos priemones, jei tokie projektavimo kompetencijos centrai yra MVĮ. Tai nedaro poveikio Komisijos kompetencijai valstybės pagalbos srityje pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, kai aktualu, ir 2022 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatui „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema“ (toliau – Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema). Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema siekiama sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų veiklai, kuri dėl rinkos nepakankamumo nebūtų vykdoma be viešosios paramos. Šiuo atžvilgiu, remdamosi Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema, valstybės narės, laikydamosi tam tikrų sąlygų, galėtų teikti reikiamas paskatas įmonėms ir mokslinių tyrimų bendruomenei vykdyti šią svarbią veiklą ir diegti šias svarbias investicijas šioje srityje. Pagal Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistemą vidutinių įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros projektams galėtų būti leidžiamas didžiausias pagalbos intensyvumas iki 80 %, o atitinkamiems mažųjų įmonių projektams – iki 90 %. Be to, siekiant kuo didesnės sinergijos, pagal Iniciatyvą įsteigti kompetencijos centrai, daugiausia dėmesio skiriantys pažangiausiam lustų projektavimui, turėtų galėti teikti paraiškas gauti projektavimo kompetencijos centro ženklą. Tuo pat metu valstybės narės galėtų paskirti projektavimo kompetencijos centrą jų kompetencijos centro kandidatu; |
| --- | --- |

(30)

lustų projektavimas yra itin svarbus gebėjimas įgyvendinant inovacijas ir diegiant funkcijas elektroniniuose sprendimuose, pritaikytuose skirtingoms taikymo sritims ir puslaidininkių naudotojų poreikiams. Iš esmės projektavimas yra puslaidininkių vertės kūrimo grandinės pagrindas, todėl nepaprastai svarbu remti projektavimo pajėgumų plėtrą Sąjungoje. Siekdama pripažinti esminį projektavimo centrų vaidmenį ir jų indėlį į Europos kompetenciją pažangiojo lustų projektavimo srityje teikiant paslaugas arba stiprinant projektavimo įgūdžius ir gebėjimus Sąjungoje, Komisija turėtų galėti suteikti ženklą „projektavimo kompetencijos centras“. Atsižvelgiant į projektavimo kompetencijos centrų svarbą sudarant sąlygas atspariai puslaidininkių ekosistemai, jie turėtų būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Siekdamos padėti padidinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, valstybės narės turėtų galėti proporcingai taikyti paramos priemones, jei tokie projektavimo kompetencijos centrai yra MVĮ. Tai nedaro poveikio Komisijos kompetencijai valstybės pagalbos srityje pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, kai aktualu, ir 2022 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatui „Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema“ (toliau – Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema). Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema siekiama sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų veiklai, kuri dėl rinkos nepakankamumo nebūtų vykdoma be viešosios paramos. Šiuo atžvilgiu, remdamosi Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistema, valstybės narės, laikydamosi tam tikrų sąlygų, galėtų teikti reikiamas paskatas įmonėms ir mokslinių tyrimų bendruomenei vykdyti šią svarbią veiklą ir diegti šias svarbias investicijas šioje srityje. Pagal Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistemą vidutinių įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros projektams galėtų būti leidžiamas didžiausias pagalbos intensyvumas iki 80 %, o atitinkamiems mažųjų įmonių projektams – iki 90 %. Be to, siekiant kuo didesnės sinergijos, pagal Iniciatyvą įsteigti kompetencijos centrai, daugiausia dėmesio skiriantys pažangiausiam lustų projektavimui, turėtų galėti teikti paraiškas gauti projektavimo kompetencijos centro ženklą. Tuo pat metu valstybės narės galėtų paskirti projektavimo kompetencijos centrą jų kompetencijos centro kandidatu;

| (31) | siekiant skatinti būtinų gamybos ir susijusių projektavimo pajėgumų nustatymą ir taip užtikrinti tiekimo saugumą bei didinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, gali būti tikslinga teikti viešąją paramą, su sąlyga, kad dėl to nebūtų iškraipoma vidaus rinka. Todėl būtina suderinti tam tikras veiklos vykdytojams taikomas sąlygas Sąjungos lygmeniu vykdyti konkrečius projektus, kuriais padedama siekti šio reglamento tikslų, ir atskirti dviejų rūšių įrenginius, t. y. integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas. Skiriamasis kriterijus, pagal kurį tam tikrą įrenginį būtų galima laikyti vienos arba kitos rūšies įrenginiu, turėtų būti verslo modelis. Atvirosios ES gamyklos siūlo gamybos pajėgumus kitoms įmonėms. Integruotos gamybos įrenginiai gamina produktus savo komerciniais tikslais ir į savo verslo modelį galėtų įtraukti ne tik gamybą, bet ir kitus tiekimo grandinės etapus, pavyzdžiui, projektuoti ir parduoti produktus; |
| --- | --- |

(31)

siekiant skatinti būtinų gamybos ir susijusių projektavimo pajėgumų nustatymą ir taip užtikrinti tiekimo saugumą bei didinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, gali būti tikslinga teikti viešąją paramą, su sąlyga, kad dėl to nebūtų iškraipoma vidaus rinka. Todėl būtina suderinti tam tikras veiklos vykdytojams taikomas sąlygas Sąjungos lygmeniu vykdyti konkrečius projektus, kuriais padedama siekti šio reglamento tikslų, ir atskirti dviejų rūšių įrenginius, t. y. integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas. Skiriamasis kriterijus, pagal kurį tam tikrą įrenginį būtų galima laikyti vienos arba kitos rūšies įrenginiu, turėtų būti verslo modelis. Atvirosios ES gamyklos siūlo gamybos pajėgumus kitoms įmonėms. Integruotos gamybos įrenginiai gamina produktus savo komerciniais tikslais ir į savo verslo modelį galėtų įtraukti ne tik gamybą, bet ir kitus tiekimo grandinės etapus, pavyzdžiui, projektuoti ir parduoti produktus;

| (32) | integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų teikti pajėgumus puslaidininkių gamybos srityje arba įrangos ar pagrindinių tokios įrangos komponentų, daugiausia naudojamų gaminant puslaidininkius, gamybos srityje, kurie Sąjungoje yra pirmieji tokio pobūdžio, ir padėti užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą vidaus rinkoje. Kriterijus, pagal kurį įrenginys laikomas pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu, yra tai, kad jis vidaus rinkai pateiktų gamybos procesų arba galutinio produkto inovacinį elementą, kuris galėtų būti grindžiamas naujais arba esamais technologijų mazgais. Aktualūs inovaciniai elementai galėtų būti susiję su technologijos mazgu ar pagrindo medžiaga arba metodais, kuriais didinama skaičiavimo galia arba gerinami kiti našumo aspektai, energijos vartojimo efektyvumas, saugumo, saugos ar patikimumo lygis, taip pat su naujų funkcijų, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto, atmintinės talpos ar kt., integravimu. Inovacijų pavyzdžiai taip pat yra skirtingų procesų integravimas, dėl kurio padidėja veiksmingumas, arba integravimo į korpusą ir surinkimo automatizavimas. Kalbant apie naudą aplinkai, inovaciniai elementai apima naudojamo energijos, vandens ar cheminių medžiagų kiekio kiekybiškai įvertinamą sumažinimą arba perdirbamumo gerinimą. Tie inovaciniai elementai galėtų būti taikomi tiek brandiems, tiek pažangiausiems technologijų mazgams. Tokie inovaciniai įrenginiai Sąjungoje dar neturėtų būti dideliu mastu prieinami ir dar neturėtų būti įsipareigota juos statyti Sąjungoje. Pavyzdžiui, panašios inovacijos mokslinių tyrimų ir plėtros arba nedidelio masto gamybos srityje nebūtinai reikštų, kad vėliau įrenginio jau nebebūtų galima laikyti pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu. Įrengus naują arba iš esmės atnaujintą įrenginį, jis galėtų būti laikomas pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu; |
| --- | --- |

(32)

integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų teikti pajėgumus puslaidininkių gamybos srityje arba įrangos ar pagrindinių tokios įrangos komponentų, daugiausia naudojamų gaminant puslaidininkius, gamybos srityje, kurie Sąjungoje yra pirmieji tokio pobūdžio, ir padėti užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą vidaus rinkoje. Kriterijus, pagal kurį įrenginys laikomas pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu, yra tai, kad jis vidaus rinkai pateiktų gamybos procesų arba galutinio produkto inovacinį elementą, kuris galėtų būti grindžiamas naujais arba esamais technologijų mazgais. Aktualūs inovaciniai elementai galėtų būti susiję su technologijos mazgu ar pagrindo medžiaga arba metodais, kuriais didinama skaičiavimo galia arba gerinami kiti našumo aspektai, energijos vartojimo efektyvumas, saugumo, saugos ar patikimumo lygis, taip pat su naujų funkcijų, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto, atmintinės talpos ar kt., integravimu. Inovacijų pavyzdžiai taip pat yra skirtingų procesų integravimas, dėl kurio padidėja veiksmingumas, arba integravimo į korpusą ir surinkimo automatizavimas. Kalbant apie naudą aplinkai, inovaciniai elementai apima naudojamo energijos, vandens ar cheminių medžiagų kiekio kiekybiškai įvertinamą sumažinimą arba perdirbamumo gerinimą. Tie inovaciniai elementai galėtų būti taikomi tiek brandiems, tiek pažangiausiems technologijų mazgams. Tokie inovaciniai įrenginiai Sąjungoje dar neturėtų būti dideliu mastu prieinami ir dar neturėtų būti įsipareigota juos statyti Sąjungoje. Pavyzdžiui, panašios inovacijos mokslinių tyrimų ir plėtros arba nedidelio masto gamybos srityje nebūtinai reikštų, kad vėliau įrenginio jau nebebūtų galima laikyti pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu. Įrengus naują arba iš esmės atnaujintą įrenginį, jis galėtų būti laikomas pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu;

| (33) | kai atvirosios ES gamyklos gamybos pajėgumai siūlomi įmonėms, nesusijusioms su įrenginio operatoriumi, atviroji ES gamykla turėtų nustatyti, įgyvendinti ir išlaikyti tinkamą ir veiksmingą funkcijų atskyrimą, kad būtų užkirstas kelias keitimuisi konfidencialia informacija tarp vidaus ir išorės gamybos. Tai turėtų būti taikoma bet kokiai informacijai, gautai projektuojant ir vykdant pradinio arba baigiamojo apdorojimo gamybos procesus; |
| --- | --- |

(33)

kai atvirosios ES gamyklos gamybos pajėgumai siūlomi įmonėms, nesusijusioms su įrenginio operatoriumi, atviroji ES gamykla turėtų nustatyti, įgyvendinti ir išlaikyti tinkamą ir veiksmingą funkcijų atskyrimą, kad būtų užkirstas kelias keitimuisi konfidencialia informacija tarp vidaus ir išorės gamybos. Tai turėtų būti taikoma bet kokiai informacijai, gautai projektuojant ir vykdant pradinio arba baigiamojo apdorojimo gamybos procesus;

| (34) | kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, jo sukūrimas turėtų turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio išorinis poveikis būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą ir prisidėti prie Sąjungos dvejopos ekologinės ir skaitmeninės pertvarkų. Tam, kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, gali būti atsižvelgiama į įvairią veiklą, kuria siekiama sukurti teigiamą išorinį poveikį. Tai gali būti, pavyzdžiui, prieigos prie gamybos įrenginių suteikimas už rinkos mokestį; proceso projektavimo rinkinių suteikimas mažesnėms projektavimo įmonėms arba virtualiai projektavimo platformai; mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos rezultatų sklaida; bendras mokslinių tyrimų vykdymas kartu su Europos universitetais ir mokslinių tyrimų institutais; bendradarbiavimas su nacionalinėmis institucijomis arba švietimo ir profesinio mokymo įstaigomis siekiant prisidėti prie įgūdžių ugdymo; prisidėjimas prie Sąjungos masto mokslinių tyrimų projektų arba specialios paramos galimybių sudarymas startuoliams ir MVĮ. Poveikis kelioms valstybėms narėms, be kita ko, sanglaudos tikslų atžvilgiu, turėtų būti laikomas vienu iš rodiklių, rodančių aiškų teigiamą integruotos gamybos įrenginio ir atvirosios ES gamyklos poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei Sąjungoje; |
| --- | --- |

(34)

kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, jo sukūrimas turėtų turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio išorinis poveikis būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą ir prisidėti prie Sąjungos dvejopos ekologinės ir skaitmeninės pertvarkų. Tam, kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, gali būti atsižvelgiama į įvairią veiklą, kuria siekiama sukurti teigiamą išorinį poveikį. Tai gali būti, pavyzdžiui, prieigos prie gamybos įrenginių suteikimas už rinkos mokestį; proceso projektavimo rinkinių suteikimas mažesnėms projektavimo įmonėms arba virtualiai projektavimo platformai; mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos rezultatų sklaida; bendras mokslinių tyrimų vykdymas kartu su Europos universitetais ir mokslinių tyrimų institutais; bendradarbiavimas su nacionalinėmis institucijomis arba švietimo ir profesinio mokymo įstaigomis siekiant prisidėti prie įgūdžių ugdymo; prisidėjimas prie Sąjungos masto mokslinių tyrimų projektų arba specialios paramos galimybių sudarymas startuoliams ir MVĮ. Poveikis kelioms valstybėms narėms, be kita ko, sanglaudos tikslų atžvilgiu, turėtų būti laikomas vienu iš rodiklių, rodančių aiškų teigiamą integruotos gamybos įrenginio ir atvirosios ES gamyklos poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei Sąjungoje;

| (35) | svarbu, kad integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms nebūtų ekstrateritoriškai taikomi trečiųjų valstybių nustatytos su viešąja paslauga susijusios pareigos, kurios galėtų pakenkti jų gebėjimui naudotis infrastruktūra, programine įranga, paslaugomis, įrenginiais, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktinėmis žiniomis, reikalingais šiame reglamente numatytai pareigai dėl pirmenybinių užsakymų vykdyti, kurios vykdymą jie turėtų užtikrinti; |
| --- | --- |

(35)

svarbu, kad integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms nebūtų ekstrateritoriškai taikomi trečiųjų valstybių nustatytos su viešąja paslauga susijusios pareigos, kurios galėtų pakenkti jų gebėjimui naudotis infrastruktūra, programine įranga, paslaugomis, įrenginiais, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktinėmis žiniomis, reikalingais šiame reglamente numatytai pareigai dėl pirmenybinių užsakymų vykdyti, kurios vykdymą jie turėtų užtikrinti;

| (36) | atsižvelgiant į sparčią puslaidininkių technologijų plėtrą ir siekiant sustiprinti būsimą Sąjungos pramonės konkurencingumą, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų Sąjungoje investuoti į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba parengtos naujos kartos technologijos. Atsižvelgiant į tai, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų turėti galimybę išbandyti naujus aspektus ir su jais eksperimentuoti, suteikiant jiems lengvatinę prieigą prie bandomųjų linijų, įrengtų pagal Iniciatyvą – ji turėtų būtų suteikta skubos tvarka tvarkant paraiškas dėl galimybės naudotis jų paslaugomis. Tokia lengvatinė prieiga neturėtų nei panaikinti veiksmingos kitų suinteresuotų įmonių, visų pirmą startuolių ir MVI, prieigos sąžiningomis sąlygomis prie bandomųjų linijų, nei užkirsti tokiai prieigai kelio; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgiant į sparčią puslaidininkių technologijų plėtrą ir siekiant sustiprinti būsimą Sąjungos pramonės konkurencingumą, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų Sąjungoje investuoti į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba parengtos naujos kartos technologijos. Atsižvelgiant į tai, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų turėti galimybę išbandyti naujus aspektus ir su jais eksperimentuoti, suteikiant jiems lengvatinę prieigą prie bandomųjų linijų, įrengtų pagal Iniciatyvą – ji turėtų būtų suteikta skubos tvarka tvarkant paraiškas dėl galimybės naudotis jų paslaugomis. Tokia lengvatinė prieiga neturėtų nei panaikinti veiksmingos kitų suinteresuotų įmonių, visų pirmą startuolių ir MVI, prieigos sąžiningomis sąlygomis prie bandomųjų linijų, nei užkirsti tokiai prieigai kelio;

| (37) | atsižvelgiant į kvalifikuotos ir reikiamus įgūdžius turinčios darbo jėgos svarbą siekiant šio reglamento tikslų, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų remti Sąjungos talentų bazę plėtodami ir diegdami švietimą ir įgūdžių ugdymą ir didindami kvalifikuotos ir reikiamus įgūdžius turinčios darbo jėgos rezervą; |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgiant į kvalifikuotos ir reikiamus įgūdžius turinčios darbo jėgos svarbą siekiant šio reglamento tikslų, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų remti Sąjungos talentų bazę plėtodami ir diegdami švietimą ir įgūdžių ugdymą ir didindami kvalifikuotos ir reikiamus įgūdžius turinčios darbo jėgos rezervą;

| (38) | kad būtų galima taikyti vienodą ir skaidrią procedūrą dėl integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statuso gavimo, sprendimą suteikti šį statusą turėtų priimti Komisija, gavusi atskiros įmonės arba kelių įmonių konsorciumo paraišką. Statuso gavimas turėtų būti galimas tiek įrengiant naują puslaidininkių gamybos įrenginį, tiek gerokai padidinant esamo puslaidininkių gamybos įrenginio mastą arba tokį įrenginį inovatyviai transformuojant. Siekdama atsižvelgti į tai, kaip svarbu koordinuotai ir bendradarbiaujant įgyvendinti planuojamą priemonę, Komisija, atlikdama vertinimą, turėtų atsižvelgti į vienos ar daugiau valstybių narių, kuriose pareiškėjas ketina įrengti savo įrenginius, pasirengimą remti tokių įrenginių įrengimą. Be to, vertindama verslo plano gyvybingumą Komisija galėtų atsižvelgti į bendrą pareiškėjo reputaciją; |
| --- | --- |

(38)

kad būtų galima taikyti vienodą ir skaidrią procedūrą dėl integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statuso gavimo, sprendimą suteikti šį statusą turėtų priimti Komisija, gavusi atskiros įmonės arba kelių įmonių konsorciumo paraišką. Statuso gavimas turėtų būti galimas tiek įrengiant naują puslaidininkių gamybos įrenginį, tiek gerokai padidinant esamo puslaidininkių gamybos įrenginio mastą arba tokį įrenginį inovatyviai transformuojant. Siekdama atsižvelgti į tai, kaip svarbu koordinuotai ir bendradarbiaujant įgyvendinti planuojamą priemonę, Komisija, atlikdama vertinimą, turėtų atsižvelgti į vienos ar daugiau valstybių narių, kuriose pareiškėjas ketina įrengti savo įrenginius, pasirengimą remti tokių įrenginių įrengimą. Be to, vertindama verslo plano gyvybingumą Komisija galėtų atsižvelgti į bendrą pareiškėjo reputaciją;

| (39) | atsižvelgdama į teises, suteikiamas pripažinus įrenginį integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, Komisija turėtų stebėti, ar įrenginiai, kuriems suteiktas tas statusas, ir toliau atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Jei taip nebėra, Komisija turėtų turėti teisę iš naujo išnagrinėti statusą ir, prireikus, jį panaikinti kartu su atitinkamai su šiuo statusu susijusiomis teisėmis Bet koks sprendimas panaikinti statusą turėtų būti priimamas tik pasikonsultavus su Europos puslaidininkių taryba ir turėtų būti tinkamai pagrįstas. Atitinkamai, integruotos gamybos įrenginį arba atvirąją ES gamyklą eksploatuojančiai įmonei turėtų būti suteikta galimybė proaktyviai prašyti peržiūrėti statuso galiojimo arba įgyvendinimo planų trukmę, jei nenumatytos išorinės aplinkybės, pavyzdžiui, dideli sutrikimai, turintys tiesioginį ekonominį poveikį pripažintam įrenginiui, galėtų turėti įtakos jo gebėjimui tenkinti kriterijus. Siekiant atsižvelgti į tai, kad dauguma teisių suteikiamos įsisteigimo laikotarpiu, įrenginiams ir toliau turėtų būti taikoma pareiga vykdyti pirmenybinius užsakymus tol, kol statuso galiojimas nėra pasibaigęs, net ir tuo atveju, jei statusas panaikinamas; |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgdama į teises, suteikiamas pripažinus įrenginį integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, Komisija turėtų stebėti, ar įrenginiai, kuriems suteiktas tas statusas, ir toliau atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Jei taip nebėra, Komisija turėtų turėti teisę iš naujo išnagrinėti statusą ir, prireikus, jį panaikinti kartu su atitinkamai su šiuo statusu susijusiomis teisėmis Bet koks sprendimas panaikinti statusą turėtų būti priimamas tik pasikonsultavus su Europos puslaidininkių taryba ir turėtų būti tinkamai pagrįstas. Atitinkamai, integruotos gamybos įrenginį arba atvirąją ES gamyklą eksploatuojančiai įmonei turėtų būti suteikta galimybė proaktyviai prašyti peržiūrėti statuso galiojimo arba įgyvendinimo planų trukmę, jei nenumatytos išorinės aplinkybės, pavyzdžiui, dideli sutrikimai, turintys tiesioginį ekonominį poveikį pripažintam įrenginiui, galėtų turėti įtakos jo gebėjimui tenkinti kriterijus. Siekiant atsižvelgti į tai, kad dauguma teisių suteikiamos įsisteigimo laikotarpiu, įrenginiams ir toliau turėtų būti taikoma pareiga vykdyti pirmenybinius užsakymus tol, kol statuso galiojimas nėra pasibaigęs, net ir tuo atveju, jei statusas panaikinamas;

| (40) | atsižvelgiant į integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų svarbą užtikrinant tiekimo saugumą ir sudarant sąlygas atspariai puslaidininkių ekosistemai, jie turėtų būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Puslaidininkių tiekimo saugumo užtikrinimas svarbus ir skaitmenizacijai, kuri sudaro sąlygas daugelio kitų sektorių žaliajai pertvarkai. Siekdamos pritraukti investicijų į Sąjungos puslaidininkių sektorių ir prisidėti prie puslaidininkių tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo, valstybės narės gali taikyti paramos priemones, įskaitant paskatas, ir numatyti administracinę paramą vykdant nacionalines integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų leidimų išdavimo procedūras. Tai nedaro poveikio Komisijos kompetencijai valstybės pagalbos srityje pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, kai aktualu. Siekdama užtikrinti tinkamą ir veiksmingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą, jau 2022 m. vasario 8 d. komunikate „Europos lustų aktas“ Komisija pripažino, kad kiekvieną valstybės pagalbos, teikiamos pažangiems puslaidininkių gamybos įrenginiams, atvejį reikia vertinti atskirai, kad būtų užtikrintas Sąjungos tiekimo saugumas ir tiekimo grandinės atsparumas, kartu darant didelį teigiamą poveikį visai ekonomikai. Be to, siekiant paspartinti sprendimų priėmimo procesą, integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų pripažinimo ir, kai taikytina, leidimo teikti valstybės pagalbą procedūros bus vykdomos lygiagrečiai. Valstybės narės turėtų remti integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų įrengimą pagal Sąjungos teisę. Taikydamos paramos priemones integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, valstybės narės turėtų galėti apsvarstyti galimybę nustatyti nediskriminacinius reikalavimus, susijusius su intelektine apsauga bei saugumu, įskaitant kibernetinį saugumą, ir konfidencialumu, ir galėtų rekomenduoti rizikos mažinimo priemones, skirtas mažinti konkrečią riziką, susijusią su trečiųjų valstybių subjektų vykdomu kišimusi, priverstiniu technologijų perdavimu ir intelektinės nuosavybės vagystėmis; |
| --- | --- |

(40)

atsižvelgiant į integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų svarbą užtikrinant tiekimo saugumą ir sudarant sąlygas atspariai puslaidininkių ekosistemai, jie turėtų būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Puslaidininkių tiekimo saugumo užtikrinimas svarbus ir skaitmenizacijai, kuri sudaro sąlygas daugelio kitų sektorių žaliajai pertvarkai. Siekdamos pritraukti investicijų į Sąjungos puslaidininkių sektorių ir prisidėti prie puslaidininkių tiekimo saugumo ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo, valstybės narės gali taikyti paramos priemones, įskaitant paskatas, ir numatyti administracinę paramą vykdant nacionalines integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų leidimų išdavimo procedūras. Tai nedaro poveikio Komisijos kompetencijai valstybės pagalbos srityje pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, kai aktualu. Siekdama užtikrinti tinkamą ir veiksmingą valstybės pagalbos taisyklių taikymą, jau 2022 m. vasario 8 d. komunikate „Europos lustų aktas“ Komisija pripažino, kad kiekvieną valstybės pagalbos, teikiamos pažangiems puslaidininkių gamybos įrenginiams, atvejį reikia vertinti atskirai, kad būtų užtikrintas Sąjungos tiekimo saugumas ir tiekimo grandinės atsparumas, kartu darant didelį teigiamą poveikį visai ekonomikai. Be to, siekiant paspartinti sprendimų priėmimo procesą, integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų pripažinimo ir, kai taikytina, leidimo teikti valstybės pagalbą procedūros bus vykdomos lygiagrečiai. Valstybės narės turėtų remti integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų įrengimą pagal Sąjungos teisę. Taikydamos paramos priemones integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, valstybės narės turėtų galėti apsvarstyti galimybę nustatyti nediskriminacinius reikalavimus, susijusius su intelektine apsauga bei saugumu, įskaitant kibernetinį saugumą, ir konfidencialumu, ir galėtų rekomenduoti rizikos mažinimo priemones, skirtas mažinti konkrečią riziką, susijusią su trečiųjų valstybių subjektų vykdomu kišimusi, priverstiniu technologijų perdavimu ir intelektinės nuosavybės vagystėmis;

| (41) | siekdamos paskatinti kurti būtinus susijusius projektavimo pajėgumus, valstybės narės gali teikti paramą tokiai veiklai pagal Sutarties 107 ir 108 straipsniais grindžiamas valstybės pagalbos taisykles, be kita ko, pagal Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistemą arba Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (14); |
| --- | --- |

(41)

siekdamos paskatinti kurti būtinus susijusius projektavimo pajėgumus, valstybės narės gali teikti paramą tokiai veiklai pagal Sutarties 107 ir 108 straipsniais grindžiamas valstybės pagalbos taisykles, be kita ko, pagal Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms sistemą arba Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (14);

| (42) | būtina integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas įrengti kuo greičiau ir kartu kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Dėl tos priežasties valstybės narės turėtų kuo greičiau nagrinėti paraiškas, susijusias su integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų planavimu, statyba ir eksploatavimu. Siekiant palengvinti ir koordinuoti leidimų išdavimo procesus, valstybės narės turėtų galėti paskirti instituciją, kuri galėtų paskirti koordinatorių, kuris veiktų kaip projekto vienas bendras kontaktinis punktas. Be to, kai būtina leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (15) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (16), šių įrenginių sukūrimas ir eksploatavimas gali būti laikomas viršesniu viešuoju interesu, kaip tai suprantama tose direktyvose, jeigu tenkinamos visos kitos tose nuostatose nustatytos sąlygos. Tai nedaro poveikio kitos Sąjungos aplinkos teisės taikymui ar įgyvendinimui; |
| --- | --- |

(42)

būtina integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas įrengti kuo greičiau ir kartu kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Dėl tos priežasties valstybės narės turėtų kuo greičiau nagrinėti paraiškas, susijusias su integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų planavimu, statyba ir eksploatavimu. Siekiant palengvinti ir koordinuoti leidimų išdavimo procesus, valstybės narės turėtų galėti paskirti instituciją, kuri galėtų paskirti koordinatorių, kuris veiktų kaip projekto vienas bendras kontaktinis punktas. Be to, kai būtina leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB (15) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (16), šių įrenginių sukūrimas ir eksploatavimas gali būti laikomas viršesniu viešuoju interesu, kaip tai suprantama tose direktyvose, jeigu tenkinamos visos kitos tose nuostatose nustatytos sąlygos. Tai nedaro poveikio kitos Sąjungos aplinkos teisės taikymui ar įgyvendinimui;

| (43) | inovatyvios aukštųjų technologijų įmonės vis dažniau susiduria su praktika, kuria siekiama neteisėtai pasisavinti konfidencialią informaciją, komercines paslaptis ir saugomus duomenis, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės vagystėmis, neleistinu kopijavimu, priverstiniu technologijų perdavimu, ekonominiu šnipinėjimu arba konfidencialumo reikalavimų pažeidimu, kylančia iš Sąjungos vidaus ir visų pirma iš už jos ribų. Pastarojo meto pokyčiai, pavyzdžiui, vis didesnis naudojimasis užsakomosiomis paslaugomis, ilgesnės pasaulinės vertės kūrimo grandinės bei aktyvesnis informacinių ir ryšių technologijų naudojimas, prisideda prie tos praktikos keliamos rizikos didinimo. Dėl neteisėto konfidencialios informacijos, komercinių paslapčių ir saugomų duomenų gavimo, naudojimo ar atskleidimo sumažėja galimybė gauti pradininko grąžą iš savo su inovacijomis susijusių pastangų. Siekiant užtikrinti konfidencialios informacijos, komercinių paslapčių ir saugomų duomenų apsaugą, šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Sąjungos ir tarptautinės duomenų ir intelektinės nuosavybės apsaugos ir užtikrinimo sistemos, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/29/EB (17), direktyvas 2004/48/EB bei (ES) 2016/943 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 (18). Siekdamos toliau šalinti pagrindinę tiekimo grandinės riziką, valstybės narės gali pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2022/2555 (19) numatyta galimybe atlikti koordinuotus ypatingos svarbos tiekimo grandinių saugumo rizikos vertinimus, kurie buvo atlikti, pvz., 5G tinklų atveju pagal Komisijos rekomendaciją (ES) 2019/534 (20), siekiant identifikuoti kiekvieno sektoriaus atitinkamas grėsmes ir pažeidžiamumą ir nustatyti priemones, rizikos mažinimo planus ir geriausią praktiką, kad būtų kovojama su ypatingos svarbos priklausomybe, galimais pavieniais nepakankamumo taškais, grėsmėmis, pažeidžiamumu ir kita su tiekimo grandine susijusia rizika; |
| --- | --- |

(43)

inovatyvios aukštųjų technologijų įmonės vis dažniau susiduria su praktika, kuria siekiama neteisėtai pasisavinti konfidencialią informaciją, komercines paslaptis ir saugomus duomenis, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės vagystėmis, neleistinu kopijavimu, priverstiniu technologijų perdavimu, ekonominiu šnipinėjimu arba konfidencialumo reikalavimų pažeidimu, kylančia iš Sąjungos vidaus ir visų pirma iš už jos ribų. Pastarojo meto pokyčiai, pavyzdžiui, vis didesnis naudojimasis užsakomosiomis paslaugomis, ilgesnės pasaulinės vertės kūrimo grandinės bei aktyvesnis informacinių ir ryšių technologijų naudojimas, prisideda prie tos praktikos keliamos rizikos didinimo. Dėl neteisėto konfidencialios informacijos, komercinių paslapčių ir saugomų duomenų gavimo, naudojimo ar atskleidimo sumažėja galimybė gauti pradininko grąžą iš savo su inovacijomis susijusių pastangų. Siekiant užtikrinti konfidencialios informacijos, komercinių paslapčių ir saugomų duomenų apsaugą, šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Sąjungos ir tarptautinės duomenų ir intelektinės nuosavybės apsaugos ir užtikrinimo sistemos, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/29/EB (17), direktyvas 2004/48/EB bei (ES) 2016/943 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/790 (18). Siekdamos toliau šalinti pagrindinę tiekimo grandinės riziką, valstybės narės gali pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2022/2555 (19) numatyta galimybe atlikti koordinuotus ypatingos svarbos tiekimo grandinių saugumo rizikos vertinimus, kurie buvo atlikti, pvz., 5G tinklų atveju pagal Komisijos rekomendaciją (ES) 2019/534 (20), siekiant identifikuoti kiekvieno sektoriaus atitinkamas grėsmes ir pažeidžiamumą ir nustatyti priemones, rizikos mažinimo planus ir geriausią praktiką, kad būtų kovojama su ypatingos svarbos priklausomybe, galimais pavieniais nepakankamumo taškais, grėsmėmis, pažeidžiamumu ir kita su tiekimo grandine susijusia rizika;

| (44) | vidaus rinkai būtų labai naudingi bendri žaliųjų, tvariai gaminamų, patikimų ir saugių lustų standartai. Būsimi išmanieji prietaisai, sistemos ir junglumo platformos turės pasikliauti pažangiais puslaidininkių lustais ir atitikti ekologiškumo, patikimumo ir kibernetinio saugumo reikalavimus, kurie iš esmės priklausys nuo pagrindinės technologijos savybių. Tuo tikslu Sąjunga turėtų parengti etalonines sertifikavimo procedūras ir reikalauti, kad pramonė kartu parengtų tokias procedūras konkretiems sektoriams ir technologijoms, galintiems turėti didelį socialinį poveikį; |
| --- | --- |

(44)

vidaus rinkai būtų labai naudingi bendri žaliųjų, tvariai gaminamų, patikimų ir saugių lustų standartai. Būsimi išmanieji prietaisai, sistemos ir junglumo platformos turės pasikliauti pažangiais puslaidininkių lustais ir atitikti ekologiškumo, patikimumo ir kibernetinio saugumo reikalavimus, kurie iš esmės priklausys nuo pagrindinės technologijos savybių. Tuo tikslu Sąjunga turėtų parengti etalonines sertifikavimo procedūras ir reikalauti, kad pramonė kartu parengtų tokias procedūras konkretiems sektoriams ir technologijoms, galintiems turėti didelį socialinį poveikį;

| (45) | atsižvelgdama į tai, Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba ir tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, turėtų identifikuoti sektorius ir produktus, kurie priklauso nuo puslaidininkių technologijų arba kuriuose jos plačiai naudojamos ir kuriems reikia sertifikuotų žaliųjų, patikimų ir saugių lustų. Identifikavus tokius sektorius ir produktus galėtų būti paskatinta taikyti Europos ir tarptautinius rizikos valdymo standartus; |
| --- | --- |

(45)

atsižvelgdama į tai, Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba ir tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, turėtų identifikuoti sektorius ir produktus, kurie priklauso nuo puslaidininkių technologijų arba kuriuose jos plačiai naudojamos ir kuriems reikia sertifikuotų žaliųjų, patikimų ir saugių lustų. Identifikavus tokius sektorius ir produktus galėtų būti paskatinta taikyti Europos ir tarptautinius rizikos valdymo standartus;

| (46) | atsižvelgiant į puslaidininkių tiekimo grandinės sudėtingumą ir trūkumo ateityje riziką, šiame reglamente turėtų būti numatytos priemonės siekiant laikytis suderinto požiūrio į puslaidininkių sektoriaus strateginę analizę bei stebėseną ir į veiksmingą bei proporcingą galimų rinkos sutrikimų šalinimą; |
| --- | --- |

(46)

atsižvelgiant į puslaidininkių tiekimo grandinės sudėtingumą ir trūkumo ateityje riziką, šiame reglamente turėtų būti numatytos priemonės siekiant laikytis suderinto požiūrio į puslaidininkių sektoriaus strateginę analizę bei stebėseną ir į veiksmingą bei proporcingą galimų rinkos sutrikimų šalinimą;

| (47) | puslaidininkių sektoriaus strateginės analizės tikslas turėtų būti pateikti Sąjungos stiprybių ir silpnybių pasauliniuose puslaidininkių sektoriuose analizę, siekiant pagrįsti priemones, kuriomis užtikrinamas tiekimo saugumas ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumas. Tuo tikslu atliekant strateginę analizę turėtų būti nustatyti tokie veiksniai kaip pagrindiniai produktai ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektai vidaus rinkoje, kurie priklauso nuo puslaidininkių pasiūlos, pagrindiniai naudotojų pramonės sektoriai ir jų esami bei numatomi poreikiai, pagrindiniai Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės segmentai, technologinės charakteristikos, priklausomybė nuo trečiųjų valstybių technologijų ir tiekėjų, taip pat Sąjungos puslaidininkių sektoriaus kliūtys, esami ir numatomi įgūdžių ir apsirūpinimo kvalifikuota darbo jėga poreikiai ir, kai tinkama, galimas neatidėliotinų priemonių rinkinyje numatytų priemonių poveikis. Strateginė analizė turėtų būti grindžiama viešai prieinamais ir komerciniais tikslais prieinamais duomenimis ir, jei reikia, duomenimis, gautais pateikus prašymus įmonėms savanoriškai pateikti informaciją, pasikonsultavus su Europos puslaidininkių taryba; |
| --- | --- |

(47)

puslaidininkių sektoriaus strateginės analizės tikslas turėtų būti pateikti Sąjungos stiprybių ir silpnybių pasauliniuose puslaidininkių sektoriuose analizę, siekiant pagrįsti priemones, kuriomis užtikrinamas tiekimo saugumas ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumas. Tuo tikslu atliekant strateginę analizę turėtų būti nustatyti tokie veiksniai kaip pagrindiniai produktai ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektai vidaus rinkoje, kurie priklauso nuo puslaidininkių pasiūlos, pagrindiniai naudotojų pramonės sektoriai ir jų esami bei numatomi poreikiai, pagrindiniai Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės segmentai, technologinės charakteristikos, priklausomybė nuo trečiųjų valstybių technologijų ir tiekėjų, taip pat Sąjungos puslaidininkių sektoriaus kliūtys, esami ir numatomi įgūdžių ir apsirūpinimo kvalifikuota darbo jėga poreikiai ir, kai tinkama, galimas neatidėliotinų priemonių rinkinyje numatytų priemonių poveikis. Strateginė analizė turėtų būti grindžiama viešai prieinamais ir komerciniais tikslais prieinamais duomenimis ir, jei reikia, duomenimis, gautais pateikus prašymus įmonėms savanoriškai pateikti informaciją, pasikonsultavus su Europos puslaidininkių taryba;

| (48) | siekdama prognozuoti būsimus įvairių puslaidininkių vertės kūrimo grandinės etapų Sąjungoje ir prekybos Sąjungoje sutrikimus ir jiems pasiruošti, Komisija turėtų, padedama Europos puslaidininkių tarybos ir strateginės analizės rezultatų pagrindu, nustatyti ankstyvojo perspėjimo rodiklius ir parengti jų sąrašą. Tokie rodikliai galėtų apimti netipišką užsakymo įvykdymo laikotarpio padidėjimą, puslaidininkiams gaminti reikalingų žaliavų, tarpinių produktų ir žmogiškojo kapitalo arba tinkamos gamybos įrangos prieinamumą, prognozuojamą puslaidininkių paklausą Sąjungos ir pasaulio rinkose, kainų šuolius, viršijančius įprastus kainų svyravimus, avarijų, išpuolių, gaivalinių nelaimių ar kitų rimtų įvykių poveikį, prekybos politikos, tarifų, eksporto apribojimų, prekybos kliūčių ir kitų su prekyba susijusių priemonių poveikį ir verslo uždarymo, veiklos perkėlimo į kitas šalis ar pagrindinių rinkos dalyvių įsigijimo poveikį. Komisijos vykdoma stebėsenos veikla turėtų būti sutelkta į šiuos ankstyvojo perspėjimo rodiklius; |
| --- | --- |

(48)

siekdama prognozuoti būsimus įvairių puslaidininkių vertės kūrimo grandinės etapų Sąjungoje ir prekybos Sąjungoje sutrikimus ir jiems pasiruošti, Komisija turėtų, padedama Europos puslaidininkių tarybos ir strateginės analizės rezultatų pagrindu, nustatyti ankstyvojo perspėjimo rodiklius ir parengti jų sąrašą. Tokie rodikliai galėtų apimti netipišką užsakymo įvykdymo laikotarpio padidėjimą, puslaidininkiams gaminti reikalingų žaliavų, tarpinių produktų ir žmogiškojo kapitalo arba tinkamos gamybos įrangos prieinamumą, prognozuojamą puslaidininkių paklausą Sąjungos ir pasaulio rinkose, kainų šuolius, viršijančius įprastus kainų svyravimus, avarijų, išpuolių, gaivalinių nelaimių ar kitų rimtų įvykių poveikį, prekybos politikos, tarifų, eksporto apribojimų, prekybos kliūčių ir kitų su prekyba susijusių priemonių poveikį ir verslo uždarymo, veiklos perkėlimo į kitas šalis ar pagrindinių rinkos dalyvių įsigijimo poveikį. Komisijos vykdoma stebėsenos veikla turėtų būti sutelkta į šiuos ankstyvojo perspėjimo rodiklius;

| (49) | dėl sudėtingų, greitai besivystančių ir tarpusavyje susijusių puslaidininkių vertės kūrimo grandinių su įvairiais subjektais būtinas suderintas požiūris į stebėseną, kad būtų padidintas gebėjimas sumažinti riziką, galinčią neigiamai paveikti puslaidininkių tiekimą, ir būtų pagerintas supratimas apie puslaidininkių vertės kūrimo grandinės dinamiką. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, turėtų stebėti puslaidininkių vertės kūrimo grandinę, daugiausia dėmesio skirdama ankstyvojo perspėjimo rodikliams ir nustatydama geriausią rizikos mažinimo ir didesnio skaidrumo užtikrinimo puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje praktiką, tokiu būdu, kad įmonėms, visų pirma MVĮ, nebūtų užkrauta pernelyg didelė administracinė našta; |
| --- | --- |

(49)

dėl sudėtingų, greitai besivystančių ir tarpusavyje susijusių puslaidininkių vertės kūrimo grandinių su įvairiais subjektais būtinas suderintas požiūris į stebėseną, kad būtų padidintas gebėjimas sumažinti riziką, galinčią neigiamai paveikti puslaidininkių tiekimą, ir būtų pagerintas supratimas apie puslaidininkių vertės kūrimo grandinės dinamiką. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, turėtų stebėti puslaidininkių vertės kūrimo grandinę, daugiausia dėmesio skirdama ankstyvojo perspėjimo rodikliams ir nustatydama geriausią rizikos mažinimo ir didesnio skaidrumo užtikrinimo puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje praktiką, tokiu būdu, kad įmonėms, visų pirma MVĮ, nebūtų užkrauta pernelyg didelė administracinė našta;

| (50) | siekdama kuo labiau sumažinti į stebėseną reaguojančių įmonių naštą ir užtikrinti, kad gautą informaciją būtų galima prasmingai kaupti, Komisija turėtų numatyti standartizuotas ir saugias informacijos rinkimo priemones. Šiomis priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad visa surinkta informacija būtų tvarkoma konfidencialiai, užtikrinant verslo slaptumą ir kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

(50)

siekdama kuo labiau sumažinti į stebėseną reaguojančių įmonių naštą ir užtikrinti, kad gautą informaciją būtų galima prasmingai kaupti, Komisija turėtų numatyti standartizuotas ir saugias informacijos rinkimo priemones. Šiomis priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad visa surinkta informacija būtų tvarkoma konfidencialiai, užtikrinant verslo slaptumą ir kibernetinį saugumą;

| (51) | svarbios išvados, įskaitant atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir pramonės asociacijų pateiktą informaciją, turėtų būti pateikiamos Europos puslaidininkių tarybai, kad būtų galima reguliariai keistis informacija ir įtraukti tą informaciją į puslaidininkių vertės kūrimo grandinių stebėsenos apžvalgą; |
| --- | --- |

(51)

svarbios išvados, įskaitant atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir pramonės asociacijų pateiktą informaciją, turėtų būti pateikiamos Europos puslaidininkių tarybai, kad būtų galima reguliariai keistis informacija ir įtraukti tą informaciją į puslaidininkių vertės kūrimo grandinių stebėsenos apžvalgą;

| (52) | kad būtų sudarytos sąlygos vykdyti tą stebėsenos veiklą, nacionalinės valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų sudaryti visų atitinkamų puslaidininkių tiekimo grandinėje veikiančių įmonių, įsisteigusių jų nacionalinėje teritorijoje, kontaktų sąrašą. Pagal tą sąrašą turėtų būti galima identifikuoti tinkamus prašymų savanoriškai pateikti informaciją respondentus. Neturėtų būti nereikalaujama, kad tas sąrašas būtų išsamus. Sąrašas turėtų būti tvarkomas visapusiškai laikantis taikomų konfidencialumo taisyklių; |
| --- | --- |

(52)

kad būtų sudarytos sąlygos vykdyti tą stebėsenos veiklą, nacionalinės valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų sudaryti visų atitinkamų puslaidininkių tiekimo grandinėje veikiančių įmonių, įsisteigusių jų nacionalinėje teritorijoje, kontaktų sąrašą. Pagal tą sąrašą turėtų būti galima identifikuoti tinkamus prašymų savanoriškai pateikti informaciją respondentus. Neturėtų būti nereikalaujama, kad tas sąrašas būtų išsamus. Sąrašas turėtų būti tvarkomas visapusiškai laikantis taikomų konfidencialumo taisyklių;

| (53) | turint tinkamų žmogiškųjų, finansinių ir techninių išteklių būtų galima veiksmingai įgyvendinti šiame reglamente nustatytas užduotis ir tai padėtų siekti jame nustatytų tikslų. Todėl, nedarant poveikio biudžeto procedūrai ir Komisijos administraciniam savarankiškumui, ji turėtų optimaliai naudoti išteklius, kad būtų užtikrinta, jog ji galėtų veiksmingai vykdyti savo pareigas ir naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(53)

turint tinkamų žmogiškųjų, finansinių ir techninių išteklių būtų galima veiksmingai įgyvendinti šiame reglamente nustatytas užduotis ir tai padėtų siekti jame nustatytų tikslų. Todėl, nedarant poveikio biudžeto procedūrai ir Komisijos administraciniam savarankiškumui, ji turėtų optimaliai naudoti išteklius, kad būtų užtikrinta, jog ji galėtų veiksmingai vykdyti savo pareigas ir naudotis savo įgaliojimais pagal šį reglamentą;

| (54) | kai kurios puslaidininkių paslaugas teikiančios įmonės arba puslaidininkių prekes tiekiančios įmonės laikomos būtinomis veiksmingai puslaidininkių tiekimo grandinei Sąjungos puslaidininkių ekosistemoje dėl Sąjungos įmonių, kurios priklauso nuo jų gaminių, skaičiaus, Sąjungos ar pasaulinės jų užimamos rinkos dalies, jų svarbos užtikrinant pakankamą tiekimo lygį arba galimo jų produktų tiekimo ar paslaugų teikimo sutrikimo poveikio. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų nustatyti tuos pagrindinius rinkos dalyvius savo teritorijose; |
| --- | --- |

(54)

kai kurios puslaidininkių paslaugas teikiančios įmonės arba puslaidininkių prekes tiekiančios įmonės laikomos būtinomis veiksmingai puslaidininkių tiekimo grandinei Sąjungos puslaidininkių ekosistemoje dėl Sąjungos įmonių, kurios priklauso nuo jų gaminių, skaičiaus, Sąjungos ar pasaulinės jų užimamos rinkos dalies, jų svarbos užtikrinant pakankamą tiekimo lygį arba galimo jų produktų tiekimo ar paslaugų teikimo sutrikimo poveikio. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų nustatyti tuos pagrindinius rinkos dalyvius savo teritorijose;

| (55) | pagal Reglamento (ES) 2019/452 4 straipsnį nustatydamos, ar tiesioginė užsienio investicija gali daryti poveikį saugumui ar viešajai tvarkai, valstybės narės ir Komisija gali atsižvelgti į jos galimą poveikį ypatingos svarbos technologijoms ir dvejopo naudojimo prekėms, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 (21) 2 straipsnio 1 punkte, įskaitant puslaidininkius; |
| --- | --- |

(55)

pagal Reglamento (ES) 2019/452 4 straipsnį nustatydamos, ar tiesioginė užsienio investicija gali daryti poveikį saugumui ar viešajai tvarkai, valstybės narės ir Komisija gali atsižvelgti į jos galimą poveikį ypatingos svarbos technologijoms ir dvejopo naudojimo prekėms, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 (21) 2 straipsnio 1 punkte, įskaitant puslaidininkius;

| (56) | vykdydamos stebėseną valstybės narės turėtų konkrečiai apsvarstyti pagrindinių rinkos dalyvių vykdomos veiklos sąžiningumą. Atitinkama valstybė narė į tokius klausimus galėtų atkreipti Europos puslaidininkių tarybos dėmesį; |
| --- | --- |

(56)

vykdydamos stebėseną valstybės narės turėtų konkrečiai apsvarstyti pagrindinių rinkos dalyvių vykdomos veiklos sąžiningumą. Atitinkama valstybė narė į tokius klausimus galėtų atkreipti Europos puslaidininkių tarybos dėmesį;

| (57) | kad būtų galima numatyti potencialų trūkumą, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų įspėti Komisiją, jei sužino apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba turi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį. Siekdama užtikrinti suderintą požiūrį, Komisija, sužinojusi apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba gavusi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį (gavusi įspėjimą arba gavusi informacijos iš tarptautinių partnerių), turėtų sušaukti neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį, kuriame būtų aptartas sutrikimų rimtumas ir galimas krizės padėties aktyvavimo procedūros inicijavimas, ir tai, ar gali būti tikslinga, būtina ir proporcinga, kad valstybės narės, kaip prevencinę priemonę, vykdytų koordinuotus bendrus viešuosius pirkimus, taip pat ar gali būti tikslinga, būtina ir proporcinga pradėti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų nustatytos, parengtos ir galbūt koordinuojamos tokios prevencinės priemonės. Vesdamos tą dialogą, Europos puslaidininkių taryba ir Komisija turėtų atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje nuomones. Komisija turėtų konsultuotis ir bendradarbiauti su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, kad kartu pašalintų tiekimo grandinės sutrikimus, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir nedarydama poveikio procedūriniams reikalavimams; |
| --- | --- |

(57)

kad būtų galima numatyti potencialų trūkumą, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų įspėti Komisiją, jei sužino apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba turi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį. Siekdama užtikrinti suderintą požiūrį, Komisija, sužinojusi apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba gavusi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį (gavusi įspėjimą arba gavusi informacijos iš tarptautinių partnerių), turėtų sušaukti neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį, kuriame būtų aptartas sutrikimų rimtumas ir galimas krizės padėties aktyvavimo procedūros inicijavimas, ir tai, ar gali būti tikslinga, būtina ir proporcinga, kad valstybės narės, kaip prevencinę priemonę, vykdytų koordinuotus bendrus viešuosius pirkimus, taip pat ar gali būti tikslinga, būtina ir proporcinga pradėti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų nustatytos, parengtos ir galbūt koordinuojamos tokios prevencinės priemonės. Vesdamos tą dialogą, Europos puslaidininkių taryba ir Komisija turėtų atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje nuomones. Komisija turėtų konsultuotis ir bendradarbiauti su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, kad kartu pašalintų tiekimo grandinės sutrikimus, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir nedarydama poveikio procedūriniams reikalavimams;

| (58) | puslaidininkių krizės padėtis turėtų būti skelbiama turint konkrečių, rimtų ir patikimų tokios krizės įrodymų. Puslaidininkių krizė įvyksta, jei esama didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų arba iškilus rimtoms prekybos puslaidininkiais Sąjungoje kliūtims, dėl kurių labai trūksta puslaidininkių, tarpinių produktų arba žaliavų ar perdirbtų medžiagų, ir toks didelis trūkumas trukdo tiekti, remontuoti ir prižiūrėti ypatingos svarbos sektoriuose naudojamų pagrindinių produktų, pavyzdžiui, medicinos ir diagnostikos įrangos, tokiu mastu, kiek tai padarytų didelį žalingą poveikį ypatingos svarbos sektorių veikimui dėl trūkumo poveikio Sąjungos visuomenei, ekonomikai ir saugumui; |
| --- | --- |

(58)

puslaidininkių krizės padėtis turėtų būti skelbiama turint konkrečių, rimtų ir patikimų tokios krizės įrodymų. Puslaidininkių krizė įvyksta, jei esama didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų arba iškilus rimtoms prekybos puslaidininkiais Sąjungoje kliūtims, dėl kurių labai trūksta puslaidininkių, tarpinių produktų arba žaliavų ar perdirbtų medžiagų, ir toks didelis trūkumas trukdo tiekti, remontuoti ir prižiūrėti ypatingos svarbos sektoriuose naudojamų pagrindinių produktų, pavyzdžiui, medicinos ir diagnostikos įrangos, tokiu mastu, kiek tai padarytų didelį žalingą poveikį ypatingos svarbos sektorių veikimui dėl trūkumo poveikio Sąjungos visuomenei, ekonomikai ir saugumui;

| (59) | siekiant užtikrinti lankstų ir veiksmingą atsaką į tokią puslaidininkių krizę, kai Komisija sužino apie galimą puslaidininkių krizę, ji turėtų įvertinti, ar tenkinamos sąlygos krizės padėčiai aktyvuoti. Jei atlikus šį vertinimą gaunama konkrečių, rimtų ir patikimų puslaidininkių krizės įrodymų, Komisija turėtų galėti, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, pateikti Tarybai pasiūlymą aktyvuoti krizės padėtį iš anksto nustatytam ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui. Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, turėtų įvertinti poreikį pratęsti krizės padėties trukmę arba krizės padėtį nutraukti anksčiau ir tokią procedūrą inicijuoti, jei tokia būtinybė būtų nustatyta; |
| --- | --- |

(59)

siekiant užtikrinti lankstų ir veiksmingą atsaką į tokią puslaidininkių krizę, kai Komisija sužino apie galimą puslaidininkių krizę, ji turėtų įvertinti, ar tenkinamos sąlygos krizės padėčiai aktyvuoti. Jei atlikus šį vertinimą gaunama konkrečių, rimtų ir patikimų puslaidininkių krizės įrodymų, Komisija turėtų galėti, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, pateikti Tarybai pasiūlymą aktyvuoti krizės padėtį iš anksto nustatytam ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui. Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, turėtų įvertinti poreikį pratęsti krizės padėties trukmę arba krizės padėtį nutraukti anksčiau ir tokią procedūrą inicijuoti, jei tokia būtinybė būtų nustatyta;

| (60) | dėl opaus krizės padėties aktyvavimo ir galimų priemonių, kurių gali būti imtasi į tai reaguojant, pobūdžio, įskaitant didelį poveikį, kurį tokios priemonės galėtų padaryti privačioms įmonėms Sąjungoje, Tarybai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą dėl krizės padėties aktyvavimo, jos trukmės pratęsimo ir nutraukimo puslaidininkių krizės atveju; |
| --- | --- |

(60)

dėl opaus krizės padėties aktyvavimo ir galimų priemonių, kurių gali būti imtasi į tai reaguojant, pobūdžio, įskaitant didelį poveikį, kurį tokios priemonės galėtų padaryti privačioms įmonėms Sąjungoje, Tarybai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą dėl krizės padėties aktyvavimo, jos trukmės pratęsimo ir nutraukimo puslaidininkių krizės atveju;

| (61) | krizės laikotarpiu būtinas glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir visų nacionalinių priemonių, kurių imamasi dėl puslaidininkių tiekimo grandinės, koordinavimas, siekiant pašalinti sutrikimus užtikrinant būtiną nuoseklumą, atsparumą ir veiksmingumą. Tuo tikslu Europos puslaidininkių taryba prireikus turėtų šaukti neeilinius posėdžius. Visos priemonės, kurių imamasi, turėtų būti taikomos tik krizės padėties laikotarpiu; |
| --- | --- |

(61)

krizės laikotarpiu būtinas glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir visų nacionalinių priemonių, kurių imamasi dėl puslaidininkių tiekimo grandinės, koordinavimas, siekiant pašalinti sutrikimus užtikrinant būtiną nuoseklumą, atsparumą ir veiksmingumą. Tuo tikslu Europos puslaidininkių taryba prireikus turėtų šaukti neeilinius posėdžius. Visos priemonės, kurių imamasi, turėtų būti taikomos tik krizės padėties laikotarpiu;

| (62) | kad Sąjunga galėtų greitai, veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į puslaidininkių krizę, būtina Komisijai ir valstybėms narėms per Europos puslaidininkių tarybą laiku pateikti naujausią informaciją apie susiklosčiusią veiklos padėtį, taip pat užtikrinti, kad būtų galima imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrintas puslaidininkių tiekimas paveiktiems ypatingos svarbos sektoriams. Aktyvavus krizės padėtį, turėtų būti nustatytos ir įgyvendintos tinkamos, veiksmingos ir proporcingos priemonės, nedarant poveikio galimam tolesniam tarptautiniam bendradarbiavimui su atitinkamais partneriais siekiant sušvelninti kintančią krizinę situaciją. Kai tikslinga, Komisija turėtų prašyti informacijos iš puslaidininkių tiekimo grandinės įmonių. Be to, Komisija turėtų galėti, kai būtina ir proporcinga, reikalauti, kad integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos priimtų kilus krizei svarbių produktų gamybos užsakymą ir teiktų jam pirmenybę, taip pat veikti kaip centrinė perkančioji organizacija, kai ją įgalioja valstybės narės. Komisija turėtų taikyti priemones tik tam tikriems ypatingos svarbos sektoriams. Europos puslaidininkių taryba taip pat gali vertinti tinkamas ir veiksmingas priemones ir dėl jų konsultuoti. Be to, Europos puslaidininkių taryba gali konsultuoti dėl būtinybės nustatyti apsaugos priemones pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/479 (22). Visų neatidėliotinų priemonių naudojimas turėtų būti proporcingas ir apsiriboti tuo, kas būtina puslaidininkių krizei įveikti, jei tai atitinka Sąjungos interesus. Komisija turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie priemones, kurių imtasi, ir apie pagrindines priežastis. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, gali pateikti tolesnes gaires dėl neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo ir naudojimo; |
| --- | --- |

(62)

kad Sąjunga galėtų greitai, veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į puslaidininkių krizę, būtina Komisijai ir valstybėms narėms per Europos puslaidininkių tarybą laiku pateikti naujausią informaciją apie susiklosčiusią veiklos padėtį, taip pat užtikrinti, kad būtų galima imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrintas puslaidininkių tiekimas paveiktiems ypatingos svarbos sektoriams. Aktyvavus krizės padėtį, turėtų būti nustatytos ir įgyvendintos tinkamos, veiksmingos ir proporcingos priemonės, nedarant poveikio galimam tolesniam tarptautiniam bendradarbiavimui su atitinkamais partneriais siekiant sušvelninti kintančią krizinę situaciją. Kai tikslinga, Komisija turėtų prašyti informacijos iš puslaidininkių tiekimo grandinės įmonių. Be to, Komisija turėtų galėti, kai būtina ir proporcinga, reikalauti, kad integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos priimtų kilus krizei svarbių produktų gamybos užsakymą ir teiktų jam pirmenybę, taip pat veikti kaip centrinė perkančioji organizacija, kai ją įgalioja valstybės narės. Komisija turėtų taikyti priemones tik tam tikriems ypatingos svarbos sektoriams. Europos puslaidininkių taryba taip pat gali vertinti tinkamas ir veiksmingas priemones ir dėl jų konsultuoti. Be to, Europos puslaidininkių taryba gali konsultuoti dėl būtinybės nustatyti apsaugos priemones pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/479 (22). Visų neatidėliotinų priemonių naudojimas turėtų būti proporcingas ir apsiriboti tuo, kas būtina puslaidininkių krizei įveikti, jei tai atitinka Sąjungos interesus. Komisija turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie priemones, kurių imtasi, ir apie pagrindines priežastis. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, gali pateikti tolesnes gaires dėl neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo ir naudojimo;

| (63) | kai kurie sektoriai yra itin svarbūs tinkamam vidaus rinkos veikimui. Šio reglamento tikslais tie ypatingos svarbos sektoriai turėtų būti išvardyti šio reglamento priede. Į tą sąrašą turėtų būti įtraukti tik Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/2557 (23)2023 m. rugsėjo 19 d. galiojančios redakcijos priede išvardyti sektoriai ir subsektoriai, į jį įtraukiant gynybos ir saugumo sektorius atsižvelgiant į jų svarbą užtikrinant gyvybiškai svarbias visuomenės funkcijas. Tam tikros priemonės turėtų būti taikomos tik siekiant užtikrinti tiekimą ypatingos svarbos sektoriams. Komisija gali taikyti neatidėliotinas priemones tik tam tikriems iš tų sektorių arba tam tikroms jų dalims, kai puslaidininkių krizė sutrikdė arba gali sutrikdyti jų veikimą; |
| --- | --- |

(63)

kai kurie sektoriai yra itin svarbūs tinkamam vidaus rinkos veikimui. Šio reglamento tikslais tie ypatingos svarbos sektoriai turėtų būti išvardyti šio reglamento priede. Į tą sąrašą turėtų būti įtraukti tik Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2022/2557 (23)2023 m. rugsėjo 19 d. galiojančios redakcijos priede išvardyti sektoriai ir subsektoriai, į jį įtraukiant gynybos ir saugumo sektorius atsižvelgiant į jų svarbą užtikrinant gyvybiškai svarbias visuomenės funkcijas. Tam tikros priemonės turėtų būti taikomos tik siekiant užtikrinti tiekimą ypatingos svarbos sektoriams. Komisija gali taikyti neatidėliotinas priemones tik tam tikriems iš tų sektorių arba tam tikroms jų dalims, kai puslaidininkių krizė sutrikdė arba gali sutrikdyti jų veikimą;

| (64) | prašymų, kad Sąjungoje įsisteigusios puslaidininkių tiekimo grandinės įmonės pateiktų informaciją krizės padėties metu, tikslas – sudaryti sąlygas tiksliai įvertinti puslaidininkių krizę arba nustatyti ir parengti galimas poveikio švelninimo arba neatidėliotinas priemones Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu. Tokia informacija gali apimti gamybos gebą, gamybos pajėgumus ir pagrindinius esamus sutrikimus bei kliūtis. Tie aspektai galėtų apimti tipines ir faktines turimas kilus krizei svarbių produktų atsargas Sąjungoje esančiuose gamybos įrenginiuose, taip pat trečiosiose valstybėse esančiuose įrenginiuose, kuriuos įmonė eksploatuoja ar su kuriais ji sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes; tipinį ir dabartinį faktinį vidutinį labiausiai paplitusių gaminamų produktų užsakymo įvykdymo laikotarpį; numatomą kiekvieno Sąjungos gamybos įrenginio gamybos apimtį per ateinančius tris mėnesius arba priežastis, trukdančias išnaudoti gamybos pajėgumus. Tokia informacija turėtų apimti tik tai, kas būtina puslaidininkių krizės pobūdžiui arba galimoms poveikio švelninimo ar neatidėliotinoms priemonėms Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu įvertinti. Prašymai pateikti informaciją neturėtų reikšti, kad turėtų būti teikiama informacija, kurios atskleidimas prieštarauja valstybių narių nacionalinio saugumo interesams. Konkreti informacija, kurios reikia prašyti, gali būti parengta remiantis išankstinėmis nuomonėmis, gautomis iš reprezentatyvaus skaičiaus atitinkamų įmonių, kurios būtų teikiamos kaip savanoriškos konsultacijos, bendradarbiaujant su Europos puslaidininkių taryba. Visi prašymai turėtų būti proporcingi, juose turėtų būti atsižvelgiama į teisėtus įmonės tikslus ir sąnaudas bei pastangas, kurių reikia norint pateikti duomenis, taip pat turėtų būti nustatyti tinkami prašomos informacijos pateikimo terminai. Turėtų būti reikalaujama, kad įmonės patenkintų prašymą ir kad joms galėtų būti taikomos sankcijos, jei jos neįvykdo prašymo arba pateikia neteisingą informaciją. Bet kokia gauta informacija turėtų būti naudojama tik šio reglamento tikslais ir jai turėtų būti taikomos konfidencialumo taisyklės. Siekiant užtikrinti visapusišką valstybių narių, kuriose yra įmonės gamykla, įsitraukimą, Komisija turėtų nedelsdama perduoti informacijos prašymo kopiją nacionalinei kompetentingai institucijai ir, jei nacionalinė kompetentinga institucija to prašo, pasidalyti su kompetentinga nacionaline institucija gauta informacija saugiomis priemonėmis. Jeigu įmonė gavo prašymą pateikti su jos puslaidininkių veikla susijusią informaciją iš trečiosios valstybės, ji turėtų apie tai informuoti Komisiją, kad Komisija galėtų įvertinti, ar Komisijos informacijos prašymas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(64)

prašymų, kad Sąjungoje įsisteigusios puslaidininkių tiekimo grandinės įmonės pateiktų informaciją krizės padėties metu, tikslas – sudaryti sąlygas tiksliai įvertinti puslaidininkių krizę arba nustatyti ir parengti galimas poveikio švelninimo arba neatidėliotinas priemones Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu. Tokia informacija gali apimti gamybos gebą, gamybos pajėgumus ir pagrindinius esamus sutrikimus bei kliūtis. Tie aspektai galėtų apimti tipines ir faktines turimas kilus krizei svarbių produktų atsargas Sąjungoje esančiuose gamybos įrenginiuose, taip pat trečiosiose valstybėse esančiuose įrenginiuose, kuriuos įmonė eksploatuoja ar su kuriais ji sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes; tipinį ir dabartinį faktinį vidutinį labiausiai paplitusių gaminamų produktų užsakymo įvykdymo laikotarpį; numatomą kiekvieno Sąjungos gamybos įrenginio gamybos apimtį per ateinančius tris mėnesius arba priežastis, trukdančias išnaudoti gamybos pajėgumus. Tokia informacija turėtų apimti tik tai, kas būtina puslaidininkių krizės pobūdžiui arba galimoms poveikio švelninimo ar neatidėliotinoms priemonėms Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu įvertinti. Prašymai pateikti informaciją neturėtų reikšti, kad turėtų būti teikiama informacija, kurios atskleidimas prieštarauja valstybių narių nacionalinio saugumo interesams. Konkreti informacija, kurios reikia prašyti, gali būti parengta remiantis išankstinėmis nuomonėmis, gautomis iš reprezentatyvaus skaičiaus atitinkamų įmonių, kurios būtų teikiamos kaip savanoriškos konsultacijos, bendradarbiaujant su Europos puslaidininkių taryba. Visi prašymai turėtų būti proporcingi, juose turėtų būti atsižvelgiama į teisėtus įmonės tikslus ir sąnaudas bei pastangas, kurių reikia norint pateikti duomenis, taip pat turėtų būti nustatyti tinkami prašomos informacijos pateikimo terminai. Turėtų būti reikalaujama, kad įmonės patenkintų prašymą ir kad joms galėtų būti taikomos sankcijos, jei jos neįvykdo prašymo arba pateikia neteisingą informaciją. Bet kokia gauta informacija turėtų būti naudojama tik šio reglamento tikslais ir jai turėtų būti taikomos konfidencialumo taisyklės. Siekiant užtikrinti visapusišką valstybių narių, kuriose yra įmonės gamykla, įsitraukimą, Komisija turėtų nedelsdama perduoti informacijos prašymo kopiją nacionalinei kompetentingai institucijai ir, jei nacionalinė kompetentinga institucija to prašo, pasidalyti su kompetentinga nacionaline institucija gauta informacija saugiomis priemonėmis. Jeigu įmonė gavo prašymą pateikti su jos puslaidininkių veikla susijusią informaciją iš trečiosios valstybės, ji turėtų apie tai informuoti Komisiją, kad Komisija galėtų įvertinti, ar Komisijos informacijos prašymas yra pagrįstas;

| (65) | kaip kraštutinę priemonę, siekdama užtikrinti, kad ypatingos svarbos sektoriai galėtų toliau veikti krizės laikotarpiu, ir tik tada, kai tai būtina ir proporcinga tam tikslui pasiekti, Komisija galėtų pareikalauti, kad integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos priimtų kilus krizei svarbių produktų užsakymus ir teiktų jiems pirmenybę. Galimi pirmenybinių užsakymų naudos gavėjai turėtų būti ypatingos svarbos sektorių subjektai arba ypatingos svarbos sektoriams produktus tiekiančios įmonės, kurių veikla dėl trūkumo yra sutrikdyta arba yra pavojus, kad ji gali būti sutrikdyta. Siekiant užtikrinti, kad pirmenybiniai užsakymai būtų naudojami tik tada, kai tai būtina, jie turėtų būti teikiami tik tiems naudos gavėjams, kurie, įgyvendinę rizikos mažinimo priemones, negalėjo išvengti trūkumo, pavyzdžiui, vykdydami viešųjų pirkimų praktiką, ir negalėjo sušvelninti trūkumo poveikio kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, naudodami turimas atsargas. Ta pareiga gali būti taikoma ir tiems puslaidininkių gamybos įrenginiams, kurie, gaudami viešąją paramą, sutiko su tokia galimybe, jei tokia viešąja parama siekiama puoselėti gebėjimą didinti gamybos pajėgumus. Sprendimas dėl pirmenybinio užsakymo turėtų būti priimamas atsižvelgiant į visas taikytinas Sąjungos teisines pareigas, atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes. Pareigai įvykdyti pirmenybinį užsakymą turėtų būti taikoma pirmenybė bet kokios vykdymo pareigos pagal privatinę ar viešąją teisę atžvilgiu, kartu atsižvelgiant į teisėtus įmonių tikslus ir sąnaudas bei pastangas, kurių reikia norint kaip nors pakeisti gamybos seką. Teikiant kiekvieną pirmenybinį užsakymą turėtų būti nustatoma sąžininga ir pagrįsta kaina. Tokia kaina gali būti apskaičiuojama remiantis vidutinėmis pastarųjų metų rinkos kainomis, o bet koks padidinimas turėtų būti pagrįstas, pavyzdžiui, atsižvelgiant į infliaciją ar padidėjusias energijos kainas. Jei įmonės nesilaiko pareigos vykdyti pirmenybinius užsakymus, joms gali būti taikomos sankcijos; |
| --- | --- |

(65)

kaip kraštutinę priemonę, siekdama užtikrinti, kad ypatingos svarbos sektoriai galėtų toliau veikti krizės laikotarpiu, ir tik tada, kai tai būtina ir proporcinga tam tikslui pasiekti, Komisija galėtų pareikalauti, kad integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos priimtų kilus krizei svarbių produktų užsakymus ir teiktų jiems pirmenybę. Galimi pirmenybinių užsakymų naudos gavėjai turėtų būti ypatingos svarbos sektorių subjektai arba ypatingos svarbos sektoriams produktus tiekiančios įmonės, kurių veikla dėl trūkumo yra sutrikdyta arba yra pavojus, kad ji gali būti sutrikdyta. Siekiant užtikrinti, kad pirmenybiniai užsakymai būtų naudojami tik tada, kai tai būtina, jie turėtų būti teikiami tik tiems naudos gavėjams, kurie, įgyvendinę rizikos mažinimo priemones, negalėjo išvengti trūkumo, pavyzdžiui, vykdydami viešųjų pirkimų praktiką, ir negalėjo sušvelninti trūkumo poveikio kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, naudodami turimas atsargas. Ta pareiga gali būti taikoma ir tiems puslaidininkių gamybos įrenginiams, kurie, gaudami viešąją paramą, sutiko su tokia galimybe, jei tokia viešąja parama siekiama puoselėti gebėjimą didinti gamybos pajėgumus. Sprendimas dėl pirmenybinio užsakymo turėtų būti priimamas atsižvelgiant į visas taikytinas Sąjungos teisines pareigas, atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes. Pareigai įvykdyti pirmenybinį užsakymą turėtų būti taikoma pirmenybė bet kokios vykdymo pareigos pagal privatinę ar viešąją teisę atžvilgiu, kartu atsižvelgiant į teisėtus įmonių tikslus ir sąnaudas bei pastangas, kurių reikia norint kaip nors pakeisti gamybos seką. Teikiant kiekvieną pirmenybinį užsakymą turėtų būti nustatoma sąžininga ir pagrįsta kaina. Tokia kaina gali būti apskaičiuojama remiantis vidutinėmis pastarųjų metų rinkos kainomis, o bet koks padidinimas turėtų būti pagrįstas, pavyzdžiui, atsižvelgiant į infliaciją ar padidėjusias energijos kainas. Jei įmonės nesilaiko pareigos vykdyti pirmenybinius užsakymus, joms gali būti taikomos sankcijos;

| (66) | pirmenybinį užsakymą vykdančių įrenginių atveju, Komisijai, padedamai Europos puslaidininkių tarybos, ir valstybėms narėms gali būti naudinga keistis geriausiais su tų užsakymų vykdymu susijusiais praktikos, įskaitant geriausią administracinę praktiką, pavyzdžiais; |
| --- | --- |

(66)

pirmenybinį užsakymą vykdančių įrenginių atveju, Komisijai, padedamai Europos puslaidininkių tarybos, ir valstybėms narėms gali būti naudinga keistis geriausiais su tų užsakymų vykdymu susijusiais praktikos, įskaitant geriausią administracinę praktiką, pavyzdžiais;

| (67) | turėtų būti reikalaujama, kad atitinkama įmonė priimtų pirmenybinį užsakymą ir teiktų jam pirmenybę. Siekiant užtikrinti, kad pirmenybiniai užsakymai būtų suderinti su įrenginio pajėgumais ir gamybos portfeliu, Komisija turėtų suteikti atitinkamam įrenginiui galimybę būti išklausytam dėl pirmenybinio užsakymo įgyvendinamumo ir išsamios informacijos apie jį. Komisija pirmenybinio užsakymo neturėtų pateikti, jei dėl nepakankamos gamybos gebos ar gamybos pajėgumų arba dėl techninių priežasčių, arba dėl to, kad įrenginys netiekia atitinkamo produkto ar neteikia atitinkamos paslaugos, arba dėl to, kad įmonei tai užkrautų nepagrįstai didelę ekonominę naštą ir sukeltų ypatingų sunkumų, įskaitant didelę riziką veiklos tęstinumui, įrenginys negali įvykdyti užsakymo, net jei jam teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

(67)

turėtų būti reikalaujama, kad atitinkama įmonė priimtų pirmenybinį užsakymą ir teiktų jam pirmenybę. Siekiant užtikrinti, kad pirmenybiniai užsakymai būtų suderinti su įrenginio pajėgumais ir gamybos portfeliu, Komisija turėtų suteikti atitinkamam įrenginiui galimybę būti išklausytam dėl pirmenybinio užsakymo įgyvendinamumo ir išsamios informacijos apie jį. Komisija pirmenybinio užsakymo neturėtų pateikti, jei dėl nepakankamos gamybos gebos ar gamybos pajėgumų arba dėl techninių priežasčių, arba dėl to, kad įrenginys netiekia atitinkamo produkto ar neteikia atitinkamos paslaugos, arba dėl to, kad įmonei tai užkrautų nepagrįstai didelę ekonominę naštą ir sukeltų ypatingų sunkumų, įskaitant didelę riziką veiklos tęstinumui, įrenginys negali įvykdyti užsakymo, net jei jam teikiama pirmenybė;

| (68) | siekiant užtikrinti skaidrią ir aiškią pirmenybinių užsakymų įgyvendinimo sistemą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomos praktinės ir veiklos priemonės. Tame įgyvendinimo akte turėtų būti numatytos apsaugos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad pirmenybiniai užsakymai būtų įgyvendinami laikantis būtinumo ir proporcingumo principų, pavyzdžiui, mechanizmas, kuriuo būtų atsižvelgiama į esamus užsakymus, ir mechanizmas, kuriuo būtų užtikrinama, kad pirmenybinių užsakymų kiekis neviršytų to, kas būtina; |
| --- | --- |

(68)

siekiant užtikrinti skaidrią ir aiškią pirmenybinių užsakymų įgyvendinimo sistemą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomos praktinės ir veiklos priemonės. Tame įgyvendinimo akte turėtų būti numatytos apsaugos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad pirmenybiniai užsakymai būtų įgyvendinami laikantis būtinumo ir proporcingumo principų, pavyzdžiui, mechanizmas, kuriuo būtų atsižvelgiama į esamus užsakymus, ir mechanizmas, kuriuo būtų užtikrinama, kad pirmenybinių užsakymų kiekis neviršytų to, kas būtina;

| (69) | išimtinėmis aplinkybėmis, kai įmonė, veikianti Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinėje, gauna trečiosios valstybės prašymą dėl pirmenybinio užsakymo, ji turėtų informuoti Komisiją apie tokį prašymą, kad būtų galima įvertinti, ar daromas didelis poveikis tiekimo ypatingos svarbos sektoriams saugumui ir ar konkretaus atvejo aplinkybėmis tenkinami kiti būtinumo, proporcingumo ir teisėtumo reikalavimai, Komisija taip pat turėtų nustatyti pareigą vykdyti pirmenybinį užsakymą; |
| --- | --- |

(69)

išimtinėmis aplinkybėmis, kai įmonė, veikianti Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinėje, gauna trečiosios valstybės prašymą dėl pirmenybinio užsakymo, ji turėtų informuoti Komisiją apie tokį prašymą, kad būtų galima įvertinti, ar daromas didelis poveikis tiekimo ypatingos svarbos sektoriams saugumui ir ar konkretaus atvejo aplinkybėmis tenkinami kiti būtinumo, proporcingumo ir teisėtumo reikalavimai, Komisija taip pat turėtų nustatyti pareigą vykdyti pirmenybinį užsakymą;

| (70) | atsižvelgiant į tai, kad svarbu užtikrinti tiekimo saugumą ypatingos svarbos sektoriams, kurie atlieka gyvybiškai svarbias visuomenei funkcijas, pareigos vykdyti pirmenybinį užsakymą vykdymas neturėtų reikšti atsakomybės trečiosioms šalims už žalą dėl bet kokio sutartinių pareigų pažeidimo, kuris gali atsirasti dėl būtinų laikinų atitinkamo gamintojo veiklos procesų pakeitimų, tik tiek, kiek sutartinių pareigų pažeidimas buvo būtinas, kad būtų laikomasi privalomo pirmenybės teikimo. Įmonės, kurioms gali būti skirtas pirmenybinis užsakymas, turėtų numatyti šią galimybę savo komercinių sutarčių sąlygose. Nedarant poveikio kitų nuostatų taikymui, šis atleidimas nuo atsakomybės neturi įtakos atsakomybei už gaminius su trūkumais, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 85/374/EEB (24); |
| --- | --- |

(70)

atsižvelgiant į tai, kad svarbu užtikrinti tiekimo saugumą ypatingos svarbos sektoriams, kurie atlieka gyvybiškai svarbias visuomenei funkcijas, pareigos vykdyti pirmenybinį užsakymą vykdymas neturėtų reikšti atsakomybės trečiosioms šalims už žalą dėl bet kokio sutartinių pareigų pažeidimo, kuris gali atsirasti dėl būtinų laikinų atitinkamo gamintojo veiklos procesų pakeitimų, tik tiek, kiek sutartinių pareigų pažeidimas buvo būtinas, kad būtų laikomasi privalomo pirmenybės teikimo. Įmonės, kurioms gali būti skirtas pirmenybinis užsakymas, turėtų numatyti šią galimybę savo komercinių sutarčių sąlygose. Nedarant poveikio kitų nuostatų taikymui, šis atleidimas nuo atsakomybės neturi įtakos atsakomybei už gaminius su trūkumais, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 85/374/EEB (24);

| (71) | pareiga teikti pirmenybę tam tikrų produktų gamybai atsižvelgiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 16 straipsnyje numatytos laisvės užsiimti verslu bei laisvės sudaryti sutartis ir Chartijos 17 straipsnyje numatytos teisės į nuosavybę esmę ir nedaro joms neproporcingo poveikio. Bet koks šių teisių apribojimas pagal šį reglamentą, remiantis Chartijos 52 straipsnio 1 dalimi, bus numatytas teisės aktuose, jį nustatant bus atsižvelgiama į tų teisių ir laisvių esmę ir laikomasi proporcingumo principo; |
| --- | --- |

(71)

pareiga teikti pirmenybę tam tikrų produktų gamybai atsižvelgiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 16 straipsnyje numatytos laisvės užsiimti verslu bei laisvės sudaryti sutartis ir Chartijos 17 straipsnyje numatytos teisės į nuosavybę esmę ir nedaro joms neproporcingo poveikio. Bet koks šių teisių apribojimas pagal šį reglamentą, remiantis Chartijos 52 straipsnio 1 dalimi, bus numatytas teisės aktuose, jį nustatant bus atsižvelgiama į tų teisių ir laisvių esmę ir laikomasi proporcingumo principo;

| (72) | kai aktyvuojama krizės padėtis, dvi ar daugiau valstybių narių galėtų įgalioti Komisiją sumuoti paklausą ir veikti jų vardu viešojo intereso viešųjų pirkimų srityje pagal galiojančias Sąjungos taisykles ir procedūras, panaudojant jos perkamąją galią kaip svertą. Bendras pirkimas turėtų būti pasitelkiamas tik puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimams krizės metu šalinti. Komisija galėtų būti įgaliojama sudaryti susitarimus dėl kilus krizei svarbių produktų pirkimo tam tikriems ypatingos svarbos sektoriams. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, turėtų įvertinti kiekvieno prašymo naudingumą, būtinumą ir proporcingumą. Jei ji ketina neatsižvelgti į prašymą, ji turėtų apie tai pranešti atitinkamoms valstybėms narėms bei Europos puslaidininkių tarybai ir nurodyti priežastis. Procedūros detalės turėtų būti nustatomos Komisijos ir dalyvaujančių valstybių narių susitarime, į kurį įtraukiamos ir bendro pirkimo mechanizmo taikymo ir prisiimtinų įsipareigojimų priežastys. Tokiame susitarime gali būti nurodomas sudarytinų sutarčių skaičius ir bendro pirkimo sąlygos, pavyzdžiui, kainos, pristatymo terminai, kiekiai ir sutikimo arba atsisakymo dalyvauti nuostatos. Po bendro pirkimo gali būti pasirašyta viena sutartis, apimanti visų valstybių narių poreikius, arba kelios sutartys, kiekviena apimanti vienos ar daugiau valstybių narių poreikius. Be to, dalyvaujančios valstybės narės turėtų turėti teisę paskirti atstovus, kurie teiktų rekomendacijas ir patarimus vykstant viešųjų pirkimų procedūroms ir derantis dėl pirkimo susitarimų. Įsigytų produktų diegimas, naudojimas ar perpardavimas ir toliau turėtų likti dalyvaujančių valstybių narių žinioje; |
| --- | --- |

(72)

kai aktyvuojama krizės padėtis, dvi ar daugiau valstybių narių galėtų įgalioti Komisiją sumuoti paklausą ir veikti jų vardu viešojo intereso viešųjų pirkimų srityje pagal galiojančias Sąjungos taisykles ir procedūras, panaudojant jos perkamąją galią kaip svertą. Bendras pirkimas turėtų būti pasitelkiamas tik puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimams krizės metu šalinti. Komisija galėtų būti įgaliojama sudaryti susitarimus dėl kilus krizei svarbių produktų pirkimo tam tikriems ypatingos svarbos sektoriams. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, turėtų įvertinti kiekvieno prašymo naudingumą, būtinumą ir proporcingumą. Jei ji ketina neatsižvelgti į prašymą, ji turėtų apie tai pranešti atitinkamoms valstybėms narėms bei Europos puslaidininkių tarybai ir nurodyti priežastis. Procedūros detalės turėtų būti nustatomos Komisijos ir dalyvaujančių valstybių narių susitarime, į kurį įtraukiamos ir bendro pirkimo mechanizmo taikymo ir prisiimtinų įsipareigojimų priežastys. Tokiame susitarime gali būti nurodomas sudarytinų sutarčių skaičius ir bendro pirkimo sąlygos, pavyzdžiui, kainos, pristatymo terminai, kiekiai ir sutikimo arba atsisakymo dalyvauti nuostatos. Po bendro pirkimo gali būti pasirašyta viena sutartis, apimanti visų valstybių narių poreikius, arba kelios sutartys, kiekviena apimanti vienos ar daugiau valstybių narių poreikius. Be to, dalyvaujančios valstybės narės turėtų turėti teisę paskirti atstovus, kurie teiktų rekomendacijas ir patarimus vykstant viešųjų pirkimų procedūroms ir derantis dėl pirkimo susitarimų. Įsigytų produktų diegimas, naudojimas ar perpardavimas ir toliau turėtų likti dalyvaujančių valstybių narių žinioje;

| (73) | puslaidininkių trūkumo krizės metu gali prireikti, kad Sąjunga apsvarstytų apsaugos priemones. Kad padėtų Komisijai įvertinti, ar padėtis rinkoje yra tokia, kad labai trūksta pagrindinių produktų pagal Reglamentą (ES) 2015/479, Europos puslaidininkių taryba turėtų turėti galimybę dėl to pareikšti savo nuomonę; |
| --- | --- |

(73)

puslaidininkių trūkumo krizės metu gali prireikti, kad Sąjunga apsvarstytų apsaugos priemones. Kad padėtų Komisijai įvertinti, ar padėtis rinkoje yra tokia, kad labai trūksta pagrindinių produktų pagal Reglamentą (ES) 2015/479, Europos puslaidininkių taryba turėtų turėti galimybę dėl to pareikšti savo nuomonę;

| (74) | nedarant poveikio šiam reglamentui, Europos puslaidininkių tarybai turėtų būti taikoma ekspertų grupių institucinė struktūra, įskaitant subjekto ir jo pogrupių skaidrumo taisykles. Europos puslaidininkių taryba turėtų teikti konsultacijas ir padėti Komisijai konkrečiais klausimais. Tais klausimais turėtų būti numatyta galimybė Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybai teikti konsultacijas dėl Iniciatyvos; keistis informacija apie integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų veikimą; aptarti konkrečius sektorius ir technologijas ir pasirengti identifikuoti tuos sektorius ir technologijas, kurie gali turėti didelį socialinį poveikį ir svarbą saugumui, kai reikia sertifikuoti patikimus produktus, ir spręsti koordinuotos stebėsenos ir reagavimo į krizes klausimus. Be to, Europos puslaidininkių taryba turėtų užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą, palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. Europos puslaidininkių taryba taip pat turėtų keistis nuomonėmis su Komisija apie geriausius būdus užtikrinti veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių, konfidencialios informacijos ir komercinių paslapčių apsaugą ir vykdymą, tinkamai dalyvaujant puslaidininkių sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams. Europos puslaidininkių taryba turėtų padėti Komisijai vykdant tarptautinį bendradarbiavimą laikantis tarptautinių įsipareigojimų. Ji turėtų veikti kaip diskusijų forumas, kuriame aptariama, be kita ko, kaip stiprinti bendradarbiavimą pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvų pagal Sutartis. Šiuo tikslu Europos puslaidininkių taryba turėtų atsižvelgti į Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljanso ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomones. Be to, Europos puslaidininkių taryba turėtų koordinuoti veiksmus, bendradarbiauti ir keistis informacija su kitomis Sąjungos reagavimo į krizes ir pasirengimo krizėms struktūromis, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir suderintas Sąjungos požiūris į reagavimo į puslaidininkių krizes ir pasirengimo joms priemones; |
| --- | --- |

(74)

nedarant poveikio šiam reglamentui, Europos puslaidininkių tarybai turėtų būti taikoma ekspertų grupių institucinė struktūra, įskaitant subjekto ir jo pogrupių skaidrumo taisykles. Europos puslaidininkių taryba turėtų teikti konsultacijas ir padėti Komisijai konkrečiais klausimais. Tais klausimais turėtų būti numatyta galimybė Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybai teikti konsultacijas dėl Iniciatyvos; keistis informacija apie integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų veikimą; aptarti konkrečius sektorius ir technologijas ir pasirengti identifikuoti tuos sektorius ir technologijas, kurie gali turėti didelį socialinį poveikį ir svarbą saugumui, kai reikia sertifikuoti patikimus produktus, ir spręsti koordinuotos stebėsenos ir reagavimo į krizes klausimus. Be to, Europos puslaidininkių taryba turėtų užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą, palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. Europos puslaidininkių taryba taip pat turėtų keistis nuomonėmis su Komisija apie geriausius būdus užtikrinti veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių, konfidencialios informacijos ir komercinių paslapčių apsaugą ir vykdymą, tinkamai dalyvaujant puslaidininkių sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams. Europos puslaidininkių taryba turėtų padėti Komisijai vykdant tarptautinį bendradarbiavimą laikantis tarptautinių įsipareigojimų. Ji turėtų veikti kaip diskusijų forumas, kuriame aptariama, be kita ko, kaip stiprinti bendradarbiavimą pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvų pagal Sutartis. Šiuo tikslu Europos puslaidininkių taryba turėtų atsižvelgti į Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljanso ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomones. Be to, Europos puslaidininkių taryba turėtų koordinuoti veiksmus, bendradarbiauti ir keistis informacija su kitomis Sąjungos reagavimo į krizes ir pasirengimo krizėms struktūromis, kad būtų užtikrintas nuoseklus ir suderintas Sąjungos požiūris į reagavimo į puslaidininkių krizes ir pasirengimo joms priemones;

| (75) | Europos puslaidininkių tarybai turėtų pirmininkauti Komisijos atstovas. Kiekviena valstybė narė į Europos puslaidininkių tarybą turėtų paskirti bent vieną aukšto lygio atstovą. Valstybės narės taip pat galėtų paskirti skirtingus atstovus įvairioms Europos puslaidininkių tarybos užduotims, pavyzdžiui, priklausomai nuo to, kuri šio reglamento dalis aptariama Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose. Siekdamas gauti svarbių patarimų dėl Europos puslaidininkių tarybos veiklos ir sudaryti sąlygas tinkamam suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui, pirmininkas turėtų turėti galimybę įsteigti pogrupius ir turėtų turėti teisę nustatyti darbo tvarką kviesdamas ekspertus ir stebėtojus dalyvauti posėdžiuose ad hoc pagrindu arba kviesti suinteresuotuosius subjektus, visų pirma Sąjungos puslaidininkių pramonės interesams atstovaujančias organizacijas, pavyzdžiui, Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansą, stebėtojų teisėmis dalyvauti pogrupių veikloje; |
| --- | --- |

(75)

Europos puslaidininkių tarybai turėtų pirmininkauti Komisijos atstovas. Kiekviena valstybė narė į Europos puslaidininkių tarybą turėtų paskirti bent vieną aukšto lygio atstovą. Valstybės narės taip pat galėtų paskirti skirtingus atstovus įvairioms Europos puslaidininkių tarybos užduotims, pavyzdžiui, priklausomai nuo to, kuri šio reglamento dalis aptariama Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose. Siekdamas gauti svarbių patarimų dėl Europos puslaidininkių tarybos veiklos ir sudaryti sąlygas tinkamam suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui, pirmininkas turėtų turėti galimybę įsteigti pogrupius ir turėtų turėti teisę nustatyti darbo tvarką kviesdamas ekspertus ir stebėtojus dalyvauti posėdžiuose ad hoc pagrindu arba kviesti suinteresuotuosius subjektus, visų pirma Sąjungos puslaidininkių pramonės interesams atstovaujančias organizacijas, pavyzdžiui, Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansą, stebėtojų teisėmis dalyvauti pogrupių veikloje;

| (76) | Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius užduotims, kurios susijusios su Iniciatyva, ir užduotims, kurios susijusios su tiekimo saugumu ir atsparumu, taip pat stebėsena ir reagavimu į krizes, vykdyti. Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti veiksmingą ir efektyvų bendradarbiavimą Europos puslaidininkių taryboje. Pirmininkas turėtų galėti padėti Europos puslaidininkių tarybai ir kitoms Sąjungos organams, įstaigoms, agentūroms ir ekspertų bei patariamosioms grupėms keistis informacija. Atsižvelgdamas į puslaidininkių tiekimo kitiems sektoriams svarbą ir dėl to atsirandantį koordinavimo poreikį, pirmininkas turėtų užtikrinti, kad kitos Sąjungos institucijos ir organai stebėtojų teisėmis dalyvautų Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose, kai tai aktualu ir tikslinga atsižvelgiant į stebėsenos ir reagavimo į krizes mechanizmą, nustatytą pagal šį reglamentą. Siekiant tęsti darbą įgyvendinus Komisijos rekomendaciją (ES) 2022/210 (25), Europos puslaidininkių taryba turėtų vykdyti Europos puslaidininkių ekspertų grupės užduotis. Kai Europos puslaidininkių taryba pradės savo veiklą, ši ekspertų grupė turėtų nustoti veikti; |
| --- | --- |

(76)

Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius užduotims, kurios susijusios su Iniciatyva, ir užduotims, kurios susijusios su tiekimo saugumu ir atsparumu, taip pat stebėsena ir reagavimu į krizes, vykdyti. Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti veiksmingą ir efektyvų bendradarbiavimą Europos puslaidininkių taryboje. Pirmininkas turėtų galėti padėti Europos puslaidininkių tarybai ir kitoms Sąjungos organams, įstaigoms, agentūroms ir ekspertų bei patariamosioms grupėms keistis informacija. Atsižvelgdamas į puslaidininkių tiekimo kitiems sektoriams svarbą ir dėl to atsirandantį koordinavimo poreikį, pirmininkas turėtų užtikrinti, kad kitos Sąjungos institucijos ir organai stebėtojų teisėmis dalyvautų Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose, kai tai aktualu ir tikslinga atsižvelgiant į stebėsenos ir reagavimo į krizes mechanizmą, nustatytą pagal šį reglamentą. Siekiant tęsti darbą įgyvendinus Komisijos rekomendaciją (ES) 2022/210 (25), Europos puslaidininkių taryba turėtų vykdyti Europos puslaidininkių ekspertų grupės užduotis. Kai Europos puslaidininkių taryba pradės savo veiklą, ši ekspertų grupė turėtų nustoti veikti;

| (77) | labai svarbus vaidmuo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą tenka valstybėms narėms. Šiuo atžvilgiu kiekviena valstybė narė turėtų paskirti vieną ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų, atsakingų už šio reglamento veiksmingą įgyvendinimą, ir užtikrinti, kad tos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų ir išteklių. Valstybės narės galėtų paskirti esamą instituciją ar institucijas. Norint padidinti organizavimo efektyvumą valstybėse narėse ir įsteigti oficialų kontaktinį punktą visuomenei ir kitiems Sąjungos ir valstybių narių lygmens partneriams, įskaitant Komisiją ir Europos puslaidininkių tarybą, kiekviena valstybė narė vienoje iš institucijų, kurią ji pagal šį reglamentą paskyrė kompetentinga institucija, turėtų paskirti vieną bendrą nacionalinį kontaktinį punktą, atsakingą už klausimų, susijusių su šiuo reglamentu, koordinavimą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis; |
| --- | --- |

(77)

labai svarbus vaidmuo taikant šį reglamentą ir užtikrinant jo vykdymą tenka valstybėms narėms. Šiuo atžvilgiu kiekviena valstybė narė turėtų paskirti vieną ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų, atsakingų už šio reglamento veiksmingą įgyvendinimą, ir užtikrinti, kad tos institucijos turėtų pakankamai įgaliojimų ir išteklių. Valstybės narės galėtų paskirti esamą instituciją ar institucijas. Norint padidinti organizavimo efektyvumą valstybėse narėse ir įsteigti oficialų kontaktinį punktą visuomenei ir kitiems Sąjungos ir valstybių narių lygmens partneriams, įskaitant Komisiją ir Europos puslaidininkių tarybą, kiekviena valstybė narė vienoje iš institucijų, kurią ji pagal šį reglamentą paskyrė kompetentinga institucija, turėtų paskirti vieną bendrą nacionalinį kontaktinį punktą, atsakingą už klausimų, susijusių su šiuo reglamentu, koordinavimą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis;

| (78) | siekdamos užtikrinti patikimą ir konstruktyvų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, visos šalys, dalyvaujančios taikant šį reglamentą, turėtų laikytis informacijos ir duomenų, gautų vykdant jų užduotis, konfidencialumo, kad visų pirma būtų apsaugotos intelektinės nuosavybės teisės, neskelbtina verslo informacija ir komercinės paslaptys. Visa informacija, gauta pripažinimo integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla paraiškoje, prašymų pateikti informaciją arba pareigų pranešti pagal šį reglamentą kontekste, turėtų būti naudojama tik šio reglamento tikslais ir jai turėtų būti taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį pagal SESV 339 straipsnį, taip pat Komisijos vidaus taisykles dėl saugaus duomenų tvarkymo, visų pirma Komisijos sprendimą (ES, Euratomas) 2015/443 (26). Komisija ir nacionalinės kompetentingos institucijos, jų pareigūnai, tarnautojai ir kiti asmenys, dirbantys prižiūrint šioms institucijoms, taip pat kitų valstybių narių institucijų pareigūnai ir valstybės tarnautojai turėtų užtikrinti informacijos, gautos vykdant jų užduotis ir veiklą, konfidencialumą. Tai taip pat turėtų būti taikoma šiuo reglamentu įsteigtai Europos puslaidininkių tarybai ir Puslaidininkių komitetui. Kai tikslinga, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatyta praktinė konfidencialios informacijos tvarkymo renkant informaciją tvarka; |
| --- | --- |

(78)

siekdamos užtikrinti patikimą ir konstruktyvų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, visos šalys, dalyvaujančios taikant šį reglamentą, turėtų laikytis informacijos ir duomenų, gautų vykdant jų užduotis, konfidencialumo, kad visų pirma būtų apsaugotos intelektinės nuosavybės teisės, neskelbtina verslo informacija ir komercinės paslaptys. Visa informacija, gauta pripažinimo integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla paraiškoje, prašymų pateikti informaciją arba pareigų pranešti pagal šį reglamentą kontekste, turėtų būti naudojama tik šio reglamento tikslais ir jai turėtų būti taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį pagal SESV 339 straipsnį, taip pat Komisijos vidaus taisykles dėl saugaus duomenų tvarkymo, visų pirma Komisijos sprendimą (ES, Euratomas) 2015/443 (26). Komisija ir nacionalinės kompetentingos institucijos, jų pareigūnai, tarnautojai ir kiti asmenys, dirbantys prižiūrint šioms institucijoms, taip pat kitų valstybių narių institucijų pareigūnai ir valstybės tarnautojai turėtų užtikrinti informacijos, gautos vykdant jų užduotis ir veiklą, konfidencialumą. Tai taip pat turėtų būti taikoma šiuo reglamentu įsteigtai Europos puslaidininkių tarybai ir Puslaidininkių komitetui. Kai tikslinga, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatyta praktinė konfidencialios informacijos tvarkymo renkant informaciją tvarka;

| (79) | šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymas turėtų būti užtikrinamas skiriant baudas ir periodines baudas. Tuo tikslu dėl pareigų pateikti prašomą informaciją ir pranešti pagal šį reglamentą nevykdymo turėtų būti nustatytos tinkamo dydžio baudos, atsižvelgiant į skirtingą šių dviejų pareigų nevykdymo sunkumo lygį ir nustatant kitokias viršutines ribas MVĮ. Be to, dėl pareigos priimti ir vykdyti pirmenybinius užsakymus nevykdymo turėtų būti nustatytos periodinės baudos, kurios turėtų būti proporcingos ir atspindėti kainų lygį rinkoje per paskiausias 90 dienų, nustatant kitokias viršutines ribas MVĮ. Turėtų būti taikomi ne tik baudų vykdymo užtikrinimo senaties terminai, bet ir baudų ir periodinių baudų skyrimo senaties terminai. Be to, Komisija atitinkamai įmonei arba įmonėms atstovaujančioms organizacijoms turėtų suteikti teisę būti išklausytoms; |
| --- | --- |

(79)

šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymas turėtų būti užtikrinamas skiriant baudas ir periodines baudas. Tuo tikslu dėl pareigų pateikti prašomą informaciją ir pranešti pagal šį reglamentą nevykdymo turėtų būti nustatytos tinkamo dydžio baudos, atsižvelgiant į skirtingą šių dviejų pareigų nevykdymo sunkumo lygį ir nustatant kitokias viršutines ribas MVĮ. Be to, dėl pareigos priimti ir vykdyti pirmenybinius užsakymus nevykdymo turėtų būti nustatytos periodinės baudos, kurios turėtų būti proporcingos ir atspindėti kainų lygį rinkoje per paskiausias 90 dienų, nustatant kitokias viršutines ribas MVĮ. Turėtų būti taikomi ne tik baudų vykdymo užtikrinimo senaties terminai, bet ir baudų ir periodinių baudų skyrimo senaties terminai. Be to, Komisija atitinkamai įmonei arba įmonėms atstovaujančioms organizacijoms turėtų suteikti teisę būti išklausytoms;

| (80) | siekiant atsižvelgti į technologinius ir rinkos pokyčius, užtikrinti veiksmingą Iniciatyvos įgyvendinimą bei vertinimą ir nustatyti išsamias taisykles dėl kompetencijos centro ženklo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šį Reglamentą dėl pagal Iniciatyvą remiamų veiksmų atsižvelgiant į jo tikslus ir dėl išmatuojamųjų Iniciatyvos įgyvendinimo stebėsenos rodiklių ir ataskaitų teikimo dėl jos tikslų pasiekimo, taip pat siekiant papildyti šį reglamentą nustatant paraiškų dėl projektavimo kompetencijos centro ženklo teikimo procedūrą, jo suteikimo, stebėsenos ir panaikinimo reikalavimus ir sąlygas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija rengtų reikiamas konsultacijas, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(80)

siekiant atsižvelgti į technologinius ir rinkos pokyčius, užtikrinti veiksmingą Iniciatyvos įgyvendinimą bei vertinimą ir nustatyti išsamias taisykles dėl kompetencijos centro ženklo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šį Reglamentą dėl pagal Iniciatyvą remiamų veiksmų atsižvelgiant į jo tikslus ir dėl išmatuojamųjų Iniciatyvos įgyvendinimo stebėsenos rodiklių ir ataskaitų teikimo dėl jos tikslų pasiekimo, taip pat siekiant papildyti šį reglamentą nustatant paraiškų dėl projektavimo kompetencijos centro ženklo teikimo procedūrą, jo suteikimo, stebėsenos ir panaikinimo reikalavimus ir sąlygas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija rengtų reikiamas konsultacijas, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (81) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kiek tai susiję su ECIC atranka, kad būtų pasiekti Iniciatyvos tikslai, praktinių ir veiklos priemonių, susijusių su pirmenybinių užsakymų veikimu nustatymu ir konfidencialios informacijos tvarkymo praktinės tvarkos nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28); |
| --- | --- |

(81)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kiek tai susiję su ECIC atranka, kad būtų pasiekti Iniciatyvos tikslai, praktinių ir veiklos priemonių, susijusių su pirmenybinių užsakymų veikimu nustatymu ir konfidencialios informacijos tvarkymo praktinės tvarkos nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28);

| (82) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti sistemą, skirtą puslaidininkių ekosistemai Sąjungos lygmeniu stiprinti, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(82)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti sistemą, skirtą puslaidininkių ekosistemai Sąjungos lygmeniu stiprinti, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (83) | kad būtų sudarytos sąlygos kuo greičiau pradėti šio reglamento įgyvendinimą siekiant įgyvendinti jo tikslus, jis turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(83)

kad būtų sudarytos sąlygos kuo greičiau pradėti šio reglamento įgyvendinimą siekiant įgyvendinti jo tikslus, jis turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas ir bendrieji tikslai

1.   Šiuo reglamentu nustatoma sistema, skirta puslaidininkių ekosistemai Sąjungos lygmeniu stiprinti, visų pirma imantis šių priemonių:

| a) | sukuriant Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva); |
| --- | --- |

a)

sukuriant Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva);

| b) | nustatant kriterijus, pagal kuriuos būtų pripažįstami ir remiami integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos, kurie yra pirmieji tokio pobūdžio įrenginiai ir kuriais skatinama užtikrinti tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą; |
| --- | --- |

b)

nustatant kriterijus, pagal kuriuos būtų pripažįstami ir remiami integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos, kurie yra pirmieji tokio pobūdžio įrenginiai ir kuriais skatinama užtikrinti tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą;

| c) | sukuriant valstybių narių ir Komisijos koordinavimo mechanizmą, skirtą Sąjungos puslaidininkių sektoriui analizuoti ir stebėti, taip pat krizių prevencijai ir reagavimui į puslaidininkių trūkumą ir, kai aktualu, konsultuotis su puslaidininkių sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

c)

sukuriant valstybių narių ir Komisijos koordinavimo mechanizmą, skirtą Sąjungos puslaidininkių sektoriui analizuoti ir stebėti, taip pat krizių prevencijai ir reagavimui į puslaidininkių trūkumą ir, kai aktualu, konsultuotis su puslaidininkių sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais.

2.   Pirmas bendrasis šio reglamento tikslas – užtikrinti Sąjungos konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių.

3.   Antras bendrasis tikslas, atskiras ir papildantis pirmąjį bendrąjį tikslą, nustatytą 2 dalyje, – pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatant vienodą Sąjungos teisinę sistemą, skirtą Sąjungos atsparumui ir tiekimo saugumui puslaidininkių technologijų srityje didinti.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | puslaidininkis – vienas iš šių dalykų:






  a) | medžiaga, įskaitant naujas medžiagas – elementas arba junginys, kurio elektrinį laidumą galima keisti, arba |
| --- | --- | --- |

1)

puslaidininkis – vienas iš šių dalykų:

a)

medžiaga, įskaitant naujas medžiagas – elementas arba junginys, kurio elektrinį laidumą galima keisti, arba

| b) | komponentas, sudarytas iš puslaidininkinių, izoliacinių ir laidžiųjų medžiagų sluoksnių, suformuotų pagal iš anksto nustatytą modelį, ir skirtas tiksliai apibrėžtoms elektroninėms ir (arba) fotoninėms funkcijoms vykdyti; |
| --- | --- |

b)

komponentas, sudarytas iš puslaidininkinių, izoliacinių ir laidžiųjų medžiagų sluoksnių, suformuotų pagal iš anksto nustatytą modelį, ir skirtas tiksliai apibrėžtoms elektroninėms ir (arba) fotoninėms funkcijoms vykdyti;

| 2) | lustas – elektroninis įtaisas, sudarytas iš įvairių funkcinių elementų, sumontuotų ant vieno puslaidininkinės medžiagos ruošinio (paprastai tai atmintinė, loginis įtaisas, procesorius, optoelektronininis įtaisas ar analoginis įtaisas); |
| --- | --- |

2)

lustas – elektroninis įtaisas, sudarytas iš įvairių funkcinių elementų, sumontuotų ant vieno puslaidininkinės medžiagos ruošinio (paprastai tai atmintinė, loginis įtaisas, procesorius, optoelektronininis įtaisas ar analoginis įtaisas);

| 3) | kvantinis lustas – įrenginys, kuris apdoroja informaciją atskirų kvantinių sistemų lygmeniu, taikant skirtingą lusto komponentų integravimo lygį priklausomai nuo naudojamos kvantinės platformos, įskaitant platformas, skirtas kvantiniam skaičiavimui, komunikacijai, matavimui ar metrologijai; |
| --- | --- |

3)

kvantinis lustas – įrenginys, kuris apdoroja informaciją atskirų kvantinių sistemų lygmeniu, taikant skirtingą lusto komponentų integravimo lygį priklausomai nuo naudojamos kvantinės platformos, įskaitant platformas, skirtas kvantiniam skaičiavimui, komunikacijai, matavimui ar metrologijai;

| 4) | technologijos mazgas – specifinis puslaidininkių gamybos procesas ir jų projektavimo taisyklės; |
| --- | --- |

4)

technologijos mazgas – specifinis puslaidininkių gamybos procesas ir jų projektavimo taisyklės;

| 5) | puslaidininkių tiekimo grandinė – veiklos, organizacijų, subjektų, technologijų, informacijos, išteklių ir paslaugų, susijusių su puslaidininkių gamyba, įskaitant žaliavas ir perdirbtas medžiagas, pavyzdžiui, dujas, gamybos įrangą, projektavimą, įskaitant susijusios programinės įrangos kūrimą, gaminimą, surinkimą, bandymą ir integravimą į korpusą, sistema; |
| --- | --- |

5)

puslaidininkių tiekimo grandinė – veiklos, organizacijų, subjektų, technologijų, informacijos, išteklių ir paslaugų, susijusių su puslaidininkių gamyba, įskaitant žaliavas ir perdirbtas medžiagas, pavyzdžiui, dujas, gamybos įrangą, projektavimą, įskaitant susijusios programinės įrangos kūrimą, gaminimą, surinkimą, bandymą ir integravimą į korpusą, sistema;

| 6) | puslaidininkių vertės kūrimo grandinė – su puslaidininkiniu gaminiu nuo jo sumanymo iki galutinio panaudojimo susijusi veikla, įskaitant žaliavas ir perdirbtas medžiagas, pavyzdžiui, dujas, gamybos įrangą, mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, projektavimą, įskaitant susijusios programinės įrangos kūrimą, gaminimą, bandymą, surinkimą ir integravimą į korpusą, įmontavimą ir integravimą galutiniuose gaminiuose, taip pat gyvavimo ciklo pabaigos procesai, pavyzdžiui, pakartotinis panaudojimas, išrinkimas ir perdirbimas; |
| --- | --- |

6)

puslaidininkių vertės kūrimo grandinė – su puslaidininkiniu gaminiu nuo jo sumanymo iki galutinio panaudojimo susijusi veikla, įskaitant žaliavas ir perdirbtas medžiagas, pavyzdžiui, dujas, gamybos įrangą, mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, projektavimą, įskaitant susijusios programinės įrangos kūrimą, gaminimą, bandymą, surinkimą ir integravimą į korpusą, įmontavimą ir integravimą galutiniuose gaminiuose, taip pat gyvavimo ciklo pabaigos procesai, pavyzdžiui, pakartotinis panaudojimas, išrinkimas ir perdirbimas;

| 7) | bandomoji linija – eksperimentinis projektas arba veiksmas, kuriuo siekiama aukštesnio nei 3–8 technologinės parengties lygio, kad būtų toliau plėtojama įgalinanti infrastruktūra, reikalinga produktui ar sistemai išbandyti, demonstruoti, validuoti ir kalibruoti pagal modelio prielaidas; |
| --- | --- |

7)

bandomoji linija – eksperimentinis projektas arba veiksmas, kuriuo siekiama aukštesnio nei 3–8 technologinės parengties lygio, kad būtų toliau plėtojama įgalinanti infrastruktūra, reikalinga produktui ar sistemai išbandyti, demonstruoti, validuoti ir kalibruoti pagal modelio prielaidas;

| 8) | koordinatorius – Sąjungoje įsisteigęs juridinis subjektas, kuris yra Europos lustų infrastruktūros konsorciumo narys ir kurį visi konsorciumo nariai paskyrė pagrindiniu konsorciumo kontaktiniu punktu ryšiams su Komisija palaikyti; |
| --- | --- |

8)

koordinatorius – Sąjungoje įsisteigęs juridinis subjektas, kuris yra Europos lustų infrastruktūros konsorciumo narys ir kurį visi konsorciumo nariai paskyrė pagrindiniu konsorciumo kontaktiniu punktu ryšiams su Komisija palaikyti;

| 9) | mažosios ir vidutinės įmonės arba MVĮ – mažosios arba vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (29) priedo 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

9)

mažosios ir vidutinės įmonės arba MVĮ – mažosios arba vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB (29) priedo 2 straipsnyje;

29

| 10) | maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – maža vidutinės kapitalizacijos įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 20 punkte; |
| --- | --- |

10)

maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – maža vidutinės kapitalizacijos įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/695 2 straipsnio 20 punkte;

| 11) | pirmasis tokio pobūdžio įrenginys – naujas arba iš esmės atnaujintas puslaidininkių gamybos įrenginys arba įrangos arba tokios įrangos pagrindinių komponentų, dažniausiai naudojamų puslaidininkių gamyboje, gamybos įrenginys, kuriais užtikrinamos su gamybos procesu ar galutiniu gaminiu susijusios inovacijos, kuris Sąjungoje dar nėra įsitvirtinęs arba kurio statyti neįsipareigota, įskaitant inovacijas, susijusias su skaičiavimo galios arba saugumo, saugos ar patikimumo lygio, energetinio ir aplinkosauginio veiksmingumo, technologijų mazgo ar pagrindo medžiagų tobulinimu arba gamybos procesų, dėl kurių padidėja efektyvumas, pagerėja perdirbamumas arba sumažėja gamybos sąnaudos, įgyvendinimo gerinimu; |
| --- | --- |

11)

pirmasis tokio pobūdžio įrenginys – naujas arba iš esmės atnaujintas puslaidininkių gamybos įrenginys arba įrangos arba tokios įrangos pagrindinių komponentų, dažniausiai naudojamų puslaidininkių gamyboje, gamybos įrenginys, kuriais užtikrinamos su gamybos procesu ar galutiniu gaminiu susijusios inovacijos, kuris Sąjungoje dar nėra įsitvirtinęs arba kurio statyti neįsipareigota, įskaitant inovacijas, susijusias su skaičiavimo galios arba saugumo, saugos ar patikimumo lygio, energetinio ir aplinkosauginio veiksmingumo, technologijų mazgo ar pagrindo medžiagų tobulinimu arba gamybos procesų, dėl kurių padidėja efektyvumas, pagerėja perdirbamumas arba sumažėja gamybos sąnaudos, įgyvendinimo gerinimu;

| 12) | naujos kartos lustai ir lustai, kurie lenkia pažangiausias naudojamas technologijas ir padeda gerokai padidinti funkcinį veiksmingumą, skaičiavimo galią ar energijos vartojimo efektyvumą, taip pat duoda kitos reikšmingos su energija ir aplinka susijusios naudos; |
| --- | --- |

12)

naujos kartos lustai ir lustai, kurie lenkia pažangiausias naudojamas technologijas ir padeda gerokai padidinti funkcinį veiksmingumą, skaičiavimo galią ar energijos vartojimo efektyvumą, taip pat duoda kitos reikšmingos su energija ir aplinka susijusios naudos;

| 13) | naujos kartos puslaidininkių technologijos – puslaidininkių technologijos kurie lenkia pažangiausias naudojamas technologijas ir padeda gerokai padidinti funkcinį veiksmingumą, skaičiavimo galią ar energijos vartojimo efektyvumą, taip pat duoda kitos reikšmingos su energija ir aplinka susijusios naudos; |
| --- | --- |

13)

naujos kartos puslaidininkių technologijos – puslaidininkių technologijos kurie lenkia pažangiausias naudojamas technologijas ir padeda gerokai padidinti funkcinį veiksmingumą, skaičiavimo galią ar energijos vartojimo efektyvumą, taip pat duoda kitos reikšmingos su energija ir aplinka susijusios naudos;

| 14) | pažangiosios puslaidininkių technologijos – pažangiausiais metodais grindžiamos inovacijos į lustus ir puslaidininkių technologijas įgyvendinant projektus; |
| --- | --- |

14)

pažangiosios puslaidininkių technologijos – pažangiausiais metodais grindžiamos inovacijos į lustus ir puslaidininkių technologijas įgyvendinant projektus;

| 15) | puslaidininkių gamyba – puslaidininkinių plokštelių gamybos ir apdorojimo etapai, įskaitant pagrindo medžiagas, pradinį ir baigiamąjį apdorojimą, kurie yra būtini užbaigtam puslaidininkiniam gaminiui pateikti; |
| --- | --- |

15)

puslaidininkių gamyba – puslaidininkinių plokštelių gamybos ir apdorojimo etapai, įskaitant pagrindo medžiagas, pradinį ir baigiamąjį apdorojimą, kurie yra būtini užbaigtam puslaidininkiniam gaminiui pateikti;

| 16) | pradinis apdorojimas – visas puslaidininkinės plokštelės apdorojimas; |
| --- | --- |

16)

pradinis apdorojimas – visas puslaidininkinės plokštelės apdorojimas;

| 17) | baigiamasis apdorojimas – puslaidininkinio gaminio integravimas į korpusą, surinkimas ir bandymas; |
| --- | --- |

17)

baigiamasis apdorojimas – puslaidininkinio gaminio integravimas į korpusą, surinkimas ir bandymas;

| 18) | puslaidininkių naudotojas – įmonė, gaminanti gaminius, į kuriuos montuojami puslaidininkiai; |
| --- | --- |

18)

puslaidininkių naudotojas – įmonė, gaminanti gaminius, į kuriuos montuojami puslaidininkiai;

| 19) | pagrindiniai rinkos dalyviai – Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės įmonės, kurių patikimas veikimas yra būtinas puslaidininkių tiekimui užtikrinti; |
| --- | --- |

19)

pagrindiniai rinkos dalyviai – Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės įmonės, kurių patikimas veikimas yra būtinas puslaidininkių tiekimui užtikrinti;

| 20) | ypatingos svarbos sektorius – sektorius, nurodytas IV priede; |
| --- | --- |

20)

ypatingos svarbos sektorius – sektorius, nurodytas IV priede;

| 21) | kilus krizei svarbus produktas – puslaidininkiai, tarpiniai produktai, žaliavos ir perdirbtos medžiagos, kurie arba yra tiesiogiai diegiami ypatingos svarbos sektoriuose, arba yra naudojami ypatingos svarbos sektoriuose naudojamiems prietaisams gaminti, reikalingi puslaidininkiams arba tarpiniams produktams gaminti, kuriems puslaidininkių krizė daro poveikį ir kurie yra svarbūs ypatingos svarbos sektoriaus esminėms funkcijoms užtikrinti; |
| --- | --- |

21)

kilus krizei svarbus produktas – puslaidininkiai, tarpiniai produktai, žaliavos ir perdirbtos medžiagos, kurie arba yra tiesiogiai diegiami ypatingos svarbos sektoriuose, arba yra naudojami ypatingos svarbos sektoriuose naudojamiems prietaisams gaminti, reikalingi puslaidininkiams arba tarpiniams produktams gaminti, kuriems puslaidininkių krizė daro poveikį ir kurie yra svarbūs ypatingos svarbos sektoriaus esminėms funkcijoms užtikrinti;

| 22) | gamybos geba – įrenginio gamybos apimties galimybė gaminti tam tikras produkto rūšis; |
| --- | --- |

22)

gamybos geba – įrenginio gamybos apimties galimybė gaminti tam tikras produkto rūšis;

| 23) | gamybos pajėgumai –maksimali galima įrenginio gamybos apimtis; |
| --- | --- |

23)

gamybos pajėgumai –maksimali galima įrenginio gamybos apimtis;

| 24) | komercinė paslaptis – komercinė paslaptis, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2016/943 2 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

24)

komercinė paslaptis – komercinė paslaptis, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2016/943 2 straipsnio 1 punkte;

II SKYRIUS

Europos lustų iniciatyva

3 straipsnis

Iniciatyvos sukūrimas

1.   Iniciatyva sukuriama 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, kuri nustatyta Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (30), laikotarpiui.

2.   Iniciatyva remiama skiriant finansavimą pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, visų pirma pagal Skaitmeninės Europos programos 6 konkretų tikslą, neviršijant atitinkamai 1,725 mlrd. EUR ir 1,575 mlrd. EUR orientacinės sumos. Tas finansavimas įgyvendinamas pagal reglamentus (ES) 2021/694 ir (ES) 2021/695.

4 straipsnis

Iniciatyvos tikslai

1.   Bendrasis Iniciatyvos tikslas – visoje Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje užtikrinti didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimą ir remti susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų galima plėtoti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas, naujos kartos puslaidininkių technologijas ir pažangiąsias kvantines technologijas ir jau įsitvirtinusių technologijų inovacijas, kurios stiprins pažangaus projektavimo, sistemų integravimo ir lustų gamybos gebą Sąjungoje, tokiu būdu didindamos Sąjungos konkurencingumą. Ja taip pat turi būti prisidedama prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų įgyvendinimo, visų pirma mažinant elektroninių sistemų poveikį klimatui, gerinant naujos kartos lustų tvarumą ir stiprinant žiedinės ekonomikos procesus, prisidedant prie kokybiškų darbo vietų puslaidininkių ekosistemoje, taip pat sprendžiant pritaikytojo saugumo principų, kurie suteikia apsaugą nuo kibernetinio saugumo grėsmių, klausimus.

2.   Iniciatyva siekiama šių penkių veiklos tikslų:

| a) | 1 veiklos tikslas – sukurti pažangius integrinių puslaidininkių technologijų projektavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

1 veiklos tikslas – sukurti pažangius integrinių puslaidininkių technologijų projektavimo pajėgumus;

| b) | 2 veiklos tikslas – visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas; |
| --- | --- |

b)

2 veiklos tikslas – visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas;

| c) | 3 veiklos tikslas – kurti pažangių technologijų ir inžinerinius pajėgumus siekiant paspartinti inovacinį pažangiųjų kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų kūrimą; |
| --- | --- |

c)

3 veiklos tikslas – kurti pažangių technologijų ir inžinerinius pajėgumus siekiant paspartinti inovacinį pažangiųjų kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų kūrimą;

| d) | 4 veiklos tikslas – įsteigti visos Sąjungos kompetencijos centrų tinklą, tobulinant esamus arba kuriant naujus įrenginius; |
| --- | --- |

d)

4 veiklos tikslas – įsteigti visos Sąjungos kompetencijos centrų tinklą, tobulinant esamus arba kuriant naujus įrenginius;

| e) | 5 veiklos tikslas – imtis veiksmų, bendrai apibūdintinų kaip Lustų fondo veiksmai, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos gauti finansavimą skolintomis lėšomis ir nuosavą kapitalą, be kita ko, teikiant aiškias gaires, visų pirma startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms, MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, taikant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo, ir pasitelkiant Europos inovacijų tarybą. |
| --- | --- |

e)

5 veiklos tikslas – imtis veiksmų, bendrai apibūdintinų kaip Lustų fondo veiksmai, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos gauti finansavimą skolintomis lėšomis ir nuosavą kapitalą, be kita ko, teikiant aiškias gaires, visų pirma startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms, MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, taikant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo, ir pasitelkiant Europos inovacijų tarybą.

3.   Iniciatyvos veiklos tikslai gali apimti pajėgumų stiprinimo veiklą ir susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Visa pajėgumų stiprinimo veikla finansuojama pagal Skaitmeninės Europos programą, o susijusi mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla finansuojama pagal programą „Europos horizontas“.

5 straipsnis

Iniciatyvos turinys

Vykdant Iniciatyvą:

| a) | pagal jos 1 veiklos tikslą:






  i) | sukuriama ir prižiūrima virtuali projektavimo platforma, prieinama visoje Sąjungoje, integruojant esamą ir naują projektavimo infrastruktūrą su išplėstinėmis bibliotekomis ir elektroninių įtaisų projektavimo automatizavimo (EDA) priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

a)

pagal jos 1 veiklos tikslą:

i)

sukuriama ir prižiūrima virtuali projektavimo platforma, prieinama visoje Sąjungoje, integruojant esamą ir naują projektavimo infrastruktūrą su išplėstinėmis bibliotekomis ir elektroninių įtaisų projektavimo automatizavimo (EDA) priemonėmis;

| ii) | plečiami projektavimo pajėgumai, skatinant novatoriškus pokyčius, pvz., atvirojo kodo procesorių architektūras ir kitas novatoriškas architektūras, lustelius, programuojamuosius lustus, naujo tipo atmintinę, procesorius, spartintuvus ar mažos galios lustus, kurie yra sukurti laikantis pritaikytojo saugumo principų; |
| --- | --- |

ii)

plečiami projektavimo pajėgumai, skatinant novatoriškus pokyčius, pvz., atvirojo kodo procesorių architektūras ir kitas novatoriškas architektūras, lustelius, programuojamuosius lustus, naujo tipo atmintinę, procesorius, spartintuvus ar mažos galios lustus, kurie yra sukurti laikantis pritaikytojo saugumo principų;

| iii) | plečiama puslaidininkių ekosistema, integruojant tokius vertikaliuosius rinkos sektorius kaip sveikatos, judumo, energetikos, telekomunikacijų, saugumo, gynybos ir kosmoso sektoriai, prisidedant prie Sąjungos žaliosios, skaitmeninės ir inovacijų darbotvarkių; |
| --- | --- |

iii)

plečiama puslaidininkių ekosistema, integruojant tokius vertikaliuosius rinkos sektorius kaip sveikatos, judumo, energetikos, telekomunikacijų, saugumo, gynybos ir kosmoso sektoriai, prisidedant prie Sąjungos žaliosios, skaitmeninės ir inovacijų darbotvarkių;

| b) | pagal jos 2 veiklos tikslą:






  i) | stiprinami naujos kartos lustų gamybos technologijų ir gamybos įrangos pajėgumai, integruojant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir rengiantis kurti būsimus technologijų mazgus, pavyzdžiui, pažangiuosius mazgus, visiškai nuskurdinto silicio ant izoliatoriaus technologijas, naujų puslaidininkinių medžiagų ar heterogeniškų sistemų integraciją, taip pat didelės, vidutinės ar mažos apimties gamybai skirtą pažangų modulių surinkimą ir integravimą į korpusą; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal jos 2 veiklos tikslą:

i)

stiprinami naujos kartos lustų gamybos technologijų ir gamybos įrangos pajėgumai, integruojant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir rengiantis kurti būsimus technologijų mazgus, pavyzdžiui, pažangiuosius mazgus, visiškai nuskurdinto silicio ant izoliatoriaus technologijas, naujų puslaidininkinių medžiagų ar heterogeniškų sistemų integraciją, taip pat didelės, vidutinės ar mažos apimties gamybai skirtą pažangų modulių surinkimą ir integravimą į korpusą;

| ii) | plačiu mastu remiamos inovacijos, suteikiant prieigą prie naujų ar esamų bandomųjų linijų siekiant eksperimentuoti, bandyti ir validuoti naujas projektavimo koncepcijas, apimančias pagrindines funkcijas, ir užtikrinti jų proceso kontrolę ir galutinių prietaisų patikimumą; |
| --- | --- |

ii)

plačiu mastu remiamos inovacijos, suteikiant prieigą prie naujų ar esamų bandomųjų linijų siekiant eksperimentuoti, bandyti ir validuoti naujas projektavimo koncepcijas, apimančias pagrindines funkcijas, ir užtikrinti jų proceso kontrolę ir galutinių prietaisų patikimumą;

| iii) | teikiama parama integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, suteikiant lengvatinę prieigą prie naujų bandomųjų linijų, taip pat užtikrinant prieigą sąžiningomis sąlygomis prie naujų bandomųjų linijų įvairiems Sąjungos puslaidininkių ekosistemos naudotojams; |
| --- | --- |

iii)

teikiama parama integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms, suteikiant lengvatinę prieigą prie naujų bandomųjų linijų, taip pat užtikrinant prieigą sąžiningomis sąlygomis prie naujų bandomųjų linijų įvairiems Sąjungos puslaidininkių ekosistemos naudotojams;

| c) | pagal jos 3 veiklos tikslą:






  i) | kuriamos novatoriškos kvantinių lustų projektavimo bibliotekos; |
| --- | --- | --- |

c)

pagal jos 3 veiklos tikslą:

i)

kuriamos novatoriškos kvantinių lustų projektavimo bibliotekos;

| ii) | remiamas naujų ar esamų bandomųjų linijų, švariųjų patalpų ir gamyklų, skirtų kvantinių lustų prototipų kūrimui ir kvantinių lustų gamybai, plėtojimas siekiant integruoti kvantinius grandynus ir valdymo elektroniką; |
| --- | --- |

ii)

remiamas naujų ar esamų bandomųjų linijų, švariųjų patalpų ir gamyklų, skirtų kvantinių lustų prototipų kūrimui ir kvantinių lustų gamybai, plėtojimas siekiant integruoti kvantinius grandynus ir valdymo elektroniką;

| iii) | kuriami įrenginiai, skirti bandomosiose linijose pagamintiems pažangiems kvantiniams lustams išbandyti ir validuoti, siekiant sukurti kvantinių komponentų projektuotojų, gamintojų ir naudotojų grįžtamojo ryšio inovacijų srityje ciklą; |
| --- | --- |

iii)

kuriami įrenginiai, skirti bandomosiose linijose pagamintiems pažangiems kvantiniams lustams išbandyti ir validuoti, siekiant sukurti kvantinių komponentų projektuotojų, gamintojų ir naudotojų grįžtamojo ryšio inovacijų srityje ciklą;

| d) | pagal jos 4 veiklos tikslą:






  i) | stiprinami pajėgumai ir teikiamos įvairios ekspertinės žinios suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant startuolius ir MVĮ, kurie yra galutiniai naudotojai, palengvinant prieigą prie šiame straipsnyje nurodytų pajėgumų ir įrenginių ir veiksmingą jų naudojimą; |
| --- | --- | --- |

d)

pagal jos 4 veiklos tikslą:

i)

stiprinami pajėgumai ir teikiamos įvairios ekspertinės žinios suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant startuolius ir MVĮ, kurie yra galutiniai naudotojai, palengvinant prieigą prie šiame straipsnyje nurodytų pajėgumų ir įrenginių ir veiksmingą jų naudojimą;

| ii) | sprendžiama žinių ir įgūdžių trūkumo ir neatitikties problema pritraukiant, sutelkiant ir išlaikant naujus mokslinių tyrimų, projektavimo ir gamybos sričių talentus ir remiant tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos atsiradimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (iki podoktorantūros lygmens) puslaidininkių ekosistemai stiprinti, be kita ko, studentams siūlant tinkamas mokymo galimybes, pavyzdžiui, dualinių studijų programas ir studentų orientavimą, taip pat perkvalifikuojant darbuotojus ir keliant jų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

ii)

sprendžiama žinių ir įgūdžių trūkumo ir neatitikties problema pritraukiant, sutelkiant ir išlaikant naujus mokslinių tyrimų, projektavimo ir gamybos sričių talentus ir remiant tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos atsiradimą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (iki podoktorantūros lygmens) puslaidininkių ekosistemai stiprinti, be kita ko, studentams siūlant tinkamas mokymo galimybes, pavyzdžiui, dualinių studijų programas ir studentų orientavimą, taip pat perkvalifikuojant darbuotojus ir keliant jų kvalifikaciją;

| e) | pagal jos 5 veiklos tikslą:






  i) | stiprinamas Sąjungos biudžeto išlaidų sverto poveikis ir užtikrinamas didesnis privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo didinamasis poveikis; |
| --- | --- | --- |

e)

pagal jos 5 veiklos tikslą:

i)

stiprinamas Sąjungos biudžeto išlaidų sverto poveikis ir užtikrinamas didesnis privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo didinamasis poveikis;

| ii) | teikiama parama įmonėms, patiriančioms sunkumų gauti finansavimą, ir tenkinamas poreikis palaikyti ekonominį atsparumą Sąjungoje ir valstybėse narėse; |
| --- | --- |

ii)

teikiama parama įmonėms, patiriančioms sunkumų gauti finansavimą, ir tenkinamas poreikis palaikyti ekonominį atsparumą Sąjungoje ir valstybėse narėse;

| iii) | spartinamos investicijos lustų projektavimo, puslaidininkių gamybos ir integravimo technologijų srityje ir gerinamas jų prieinamumas, taip pat pritraukiamas tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių finansavimas, kartu didinant tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą visoje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje. |
| --- | --- |

iii)

spartinamos investicijos lustų projektavimo, puslaidininkių gamybos ir integravimo technologijų srityje ir gerinamas jų prieinamumas, taip pat pritraukiamas tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių finansavimas, kartu didinant tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą visoje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje.

6 straipsnis

Sinergijos su Sąjungos programomis

Iniciatyva turi būti įgyvendinama išnaudojant sinergijas su Sąjungos programomis pagal III priedą. Komisija užtikrina, kad nebūtų kliudoma siekti konkrečių tikslų, kai naudojamasi tuo, kad Iniciatyva papildo kitas Sąjungos programas.

7 straipsnis

Europos lustų infrastruktūros konsorciumai

1.   Siekiant įgyvendinti pagal Iniciatyvą finansuojamus veiksmus, vadovaujantis šiuo straipsniu gali būti įsteigtas teisės subjektas – Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (toliau – ECIC). Gali būti įsteigtas daugiau nei vienas ECIC.

2.   ECIC:

| a) | nuo 5 dalyje nurodyto Komisijos įgyvendinimo akto įsigaliojimo dienos turi juridinio asmens statusą; |
| --- | --- |

a)

nuo 5 dalyje nurodyto Komisijos įgyvendinimo akto įsigaliojimo dienos turi juridinio asmens statusą;

| b) | kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje turi didžiausią pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę teisės subjektams suteikiamą teisnumą ir, visų pirma galimybę įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei intelektinę nuosavybę, turėti nuosavybės teise tokį turtą ir juo disponuoti, taip pat jis gali sudaryti sutartis ir dalyvauti teismo procesuose; |
| --- | --- |

b)

kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje turi didžiausią pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę teisės subjektams suteikiamą teisnumą ir, visų pirma galimybę įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei intelektinę nuosavybę, turėti nuosavybės teise tokį turtą ir juo disponuoti, taip pat jis gali sudaryti sutartis ir dalyvauti teismo procesuose;

| c) | turi vieną registruotą buveinę, kuri turi būti valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

turi vieną registruotą buveinę, kuri turi būti valstybės narės teritorijoje;

| d) | yra įsteigtas bent iš trijų narių (narių steigėjų), t. y. valstybių narių arba viešųjų ar privačiųjų teisės subjektų iš ne mažiau kaip trijų valstybių narių arba jų derinio, stengiantis užtikrinti platų atstovavimą Sąjungoje; |
| --- | --- |

d)

yra įsteigtas bent iš trijų narių (narių steigėjų), t. y. valstybių narių arba viešųjų ar privačiųjų teisės subjektų iš ne mažiau kaip trijų valstybių narių arba jų derinio, stengiantis užtikrinti platų atstovavimą Sąjungoje;

| e) | užtikrina, kad priėmus 5 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą, kuriuo įsteigiamas ECIC, kitos valstybės narės galėtų bet kuriuo metu tapti jo narėmis, kad kiti viešieji ar privatieji teisės subjektai gali bet kuriuo metu prisijungti prie jo kaip nariai sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, nurodytomis ECIC įstatuose ir kad valstybės narės, kurios neskiria finansinio ar nefinansinio įnašo, gali prisijungti prie jo kaip stebėtojos be balsavimo teisių, apie tai pranešdamos ECIC; |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad priėmus 5 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą, kuriuo įsteigiamas ECIC, kitos valstybės narės galėtų bet kuriuo metu tapti jo narėmis, kad kiti viešieji ar privatieji teisės subjektai gali bet kuriuo metu prisijungti prie jo kaip nariai sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, nurodytomis ECIC įstatuose ir kad valstybės narės, kurios neskiria finansinio ar nefinansinio įnašo, gali prisijungti prie jo kaip stebėtojos be balsavimo teisių, apie tai pranešdamos ECIC;

| f) | paskirti koordinatorių. |
| --- | --- |

f)

paskirti koordinatorių.

3.   Galimo ECIC koordinatorius, visų narių steigėjų vardu, raštu pateikia Komisijai paraišką. Toje paraiškoje pateikiama:

| a) | prašymas Komisijai įsteigti ECIC, įskaitant narių steigėjų, sudarančių konsorciumą, sąrašą; |
| --- | --- |

a)

prašymas Komisijai įsteigti ECIC, įskaitant narių steigėjų, sudarančių konsorciumą, sąrašą;

| b) | pagrindinių užduočių, veiklos ir būtinų išteklių, reikalingą paraiškoje nurodytiems veiksmams iki galo įgyvendinti, aprašymas; |
| --- | --- |

b)

pagrindinių užduočių, veiklos ir būtinų išteklių, reikalingą paraiškoje nurodytiems veiksmams iki galo įgyvendinti, aprašymas;

| c) | ECIC įstatų projektas, į kurį įtraukiami bent šie elementai:






  i) | likvidavimo trukmė ir procedūra pagal 10 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

c)

ECIC įstatų projektas, į kurį įtraukiami bent šie elementai:

i)

likvidavimo trukmė ir procedūra pagal 10 straipsnį;

| ii) | atsakomybės tvarka pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

atsakomybės tvarka pagal 8 straipsnį;

| iii) | registruota ECIC buveinė ir pavadinimas; |
| --- | --- |

iii)

registruota ECIC buveinė ir pavadinimas;

| iv) | ECIC užduočių ir veiklos aprėptis; |
| --- | --- |

iv)

ECIC užduočių ir veiklos aprėptis;

| v) | narystė, įskaitant narystės keitimo sąlygas ir tvarką; |
| --- | --- |

v)

narystė, įskaitant narystės keitimo sąlygas ir tvarką;

| vi) | biudžetas, įskaitant tvarką dėl jo narių finansinių ir nepiniginių įnašų teikimo; |
| --- | --- |

vi)

biudžetas, įskaitant tvarką dėl jo narių finansinių ir nepiniginių įnašų teikimo;

| vii) | atsakomybė už rezultatus; |
| --- | --- |

vii)

atsakomybė už rezultatus;

| viii) | valdymas, įskaitant sprendimų priėmimo procesą ir konkretų vaidmenį; |
| --- | --- |

viii)

valdymas, įskaitant sprendimų priėmimo procesą ir konkretų vaidmenį;

| ix) | jei taikytina, balsavimo teises; |
| --- | --- |

ix)

jei taikytina, balsavimo teises;

| d) | priimančiosios valstybės narės deklaracija, kuria ji pripažįsta ECIC nuo jo įsteigimo momento tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio 1 dalies g punkte ir 151 straipsnio 1 dalies b punkte, ir tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 11 straipsnio 1 dalies b punkte nuo jo sudarymo dienos, atsižvelgiant į tose nuostatose numatytų išimčių apribojimus ir sąlygas, kurie nustatomi ECIC narių tarpusavio susitarimu; |
| --- | --- |

d)

priimančiosios valstybės narės deklaracija, kuria ji pripažįsta ECIC nuo jo įsteigimo momento tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio 1 dalies g punkte ir 151 straipsnio 1 dalies b punkte, ir tarptautine organizacija, kaip tai suprantama Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 11 straipsnio 1 dalies b punkte nuo jo sudarymo dienos, atsižvelgiant į tose nuostatose numatytų išimčių apribojimus ir sąlygas, kurie nustatomi ECIC narių tarpusavio susitarimu;

| e) | aprašymas, kuriame išsamiai nurodoma, kaip veiksmais, kurių imsis ECIC, turi būti prisidedama prie 4 straipsnyje nustatytų atitinkamų tikslų įgyvendinimo, įskaitant galimo viešojo finansavimo tikėtino poveikio apžvalgą; |
| --- | --- |

e)

aprašymas, kuriame išsamiai nurodoma, kaip veiksmais, kurių imsis ECIC, turi būti prisidedama prie 4 straipsnyje nustatytų atitinkamų tikslų įgyvendinimo, įskaitant galimo viešojo finansavimo tikėtino poveikio apžvalgą;

| f) | pareiškimas, kad ECIC savo veiklą vykdo vadovaudamasis patikimo biudžeto valdymo principais, taikomais jo finansinių pareigų vykdymui. |
| --- | --- |

f)

pareiškimas, kad ECIC savo veiklą vykdo vadovaudamasis patikimo biudžeto valdymo principais, taikomais jo finansinių pareigų vykdymui.

4.   Komisija įvertina paraiškas remdamasi visais šiais kriterijais:

| a) | ECIC siūlomų narių steigėjų tinkamais gebėjimais, praktine patirtimi ir pajėgumais puslaidininkių srityje; |
| --- | --- |

a)

ECIC siūlomų narių steigėjų tinkamais gebėjimais, praktine patirtimi ir pajėgumais puslaidininkių srityje;

| b) | tinkamais valdymo pajėgumais, darbuotojais ir ištekliais, būtinais jo įstatuose nustatytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

b)

tinkamais valdymo pajėgumais, darbuotojais ir ištekliais, būtinais jo įstatuose nustatytam tikslui pasiekti;

| c) | veiklos ir teisinėmis priemonėmis, kurių reikia norint taikyti Sąjungos lygmeniu nustatytas administracinio, sutarčių ir finansų valdymo taisykles; |
| --- | --- |

c)

veiklos ir teisinėmis priemonėmis, kurių reikia norint taikyti Sąjungos lygmeniu nustatytas administracinio, sutarčių ir finansų valdymo taisykles;

| d) | tinkamu finansiniu gyvybingumu, kuris atitiktų Sąjungos lėšų, kurias jis turės valdyti, dydį ir kuris, kai tikslinga, įrodomas pateikiant apskaitos dokumentus ir banko išrašus; |
| --- | --- |

d)

tinkamu finansiniu gyvybingumu, kuris atitiktų Sąjungos lėšų, kurias jis turės valdyti, dydį ir kuris, kai tikslinga, įrodomas pateikiant apskaitos dokumentus ir banko išrašus;

| e) | ECIC narių įnašais, kurie būtų teikiami ECIC, ir susijusiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

e)

ECIC narių įnašais, kurie būtų teikiami ECIC, ir susijusiomis priemonėmis;

| f) | ECIC atvirumu naujiems nariams; |
| --- | --- |

f)

ECIC atvirumu naujiems nariams;

| g) | ECIC gebėjimu užtikrinti, kad būtų patenkinti Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinės, įskaitant startuolius ir MVĮ, poreikiai; |
| --- | --- |

g)

ECIC gebėjimu užtikrinti, kad būtų patenkinti Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinės, įskaitant startuolius ir MVĮ, poreikiai;

| h) | indėliu siekiant atitinkamų siūlomo įgyvendinti veiksmo tikslų, nustatytų 4 straipsnyje, visų pirma indėliu užtikrinant ilgalaikį Sąjungos puslaidininkių sektoriaus konkurencingumą. |
| --- | --- |

h)

indėliu siekiant atitinkamų siūlomo įgyvendinti veiksmo tikslų, nustatytų 4 straipsnyje, visų pirma indėliu užtikrinant ilgalaikį Sąjungos puslaidininkių sektoriaus konkurencingumą.

5.   Komisija, remdamasi 4 dalyje nustatytais kriterijais, priima įgyvendinimo aktą, kuriuo pareiškėjas arba yra pripažįstamas ECIC, arba paraiška yra atmetama. Komisija apie tai praneša nariams steigėjams. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

6.   Įgyvendinimo aktas, kuriuo įsteigiamas ECIC, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7.   ECIC įstatų pakeitimai turi atitikti šio reglamento uždavinius. ECIC turi pranešti Komisijai apie tokius pakeitimus per dešimt dienų nuo jų priėmimo. Pranešimuose pateikiama ši informacija:

| a) | siūlomų arba, kai tikslinga, priimtų pakeitimų tekstas, įskaitant tų pakeitimų įsigaliojimo datas, ir |
| --- | --- |

a)

siūlomų arba, kai tikslinga, priimtų pakeitimų tekstas, įskaitant tų pakeitimų įsigaliojimo datas, ir

| b) | pakeista konsoliduota ECIC įstatų redakcija. |
| --- | --- |

b)

pakeista konsoliduota ECIC įstatų redakcija.

Per 60 dienų nuo tokio pranešimo gavimo dienos Komisija gali dėl tokių pakeitimų pareikšti prieštaravimų, nurodant priežastis, kodėl pakeitimai neatitinka šio reglamento reikalavimų.

Pakeitimai įsigalioja pasibaigus antroje pastraipoje nurodytam terminui, Komisijai atsisakius savo teisės pareikšti prieštaravimus arba Komisijai atšaukus pareikštus prieštaravimus.

8.   ECIC parengia metinę veiklos ataskaitą, kurioje pateikia techninį veiklos aprašymą ir finansinę ataskaitą. Į metinę veiklos ataskaitą įtraukiamas finansuojamų veiksmų poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimas, ji perduodama Komisijai ir paskelbiama viešai. Komisija gali teikti rekomendacijas metinėje veiklos ataskaitoje aptariamais klausimais. Komisija nepagrįstai nedelsdama ECIC metines veiklos ataskaitas išsiunčia Europos Parlamentui ir Europos puslaidininkių tarybai.

9.   Kai valstybė narė mano, kad ECIC atsisakė į konsorciumą priimti naują narį nepateikęs pakankamų tokio atsisakymo motyvų remiantis jo įstatuose nurodytomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, ta valstybė narė gali perduoti klausimą Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybai. Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų taryba prireikus pagal Reglamento (ES) 2021/2085 137 straipsnio f punktą rekomenduoja ECIC imtis taisomųjų veiksmų, pavyzdžiui, iš dalies pakeisti jo įstatus.

8 straipsnis

ECIC atsakomybė

1.   ECIC atsako už savo skolas.

2.   Narių finansinė atsakomybė už ECIC skolas yra ne didesnė nei atitinkami jų įnašai, suteikti ECIC. ECIC įstatuose nariai gali nurodyti, kad jie prisiims nustatyto dydžio atsakomybę, didesnę už jų atitinkamus įnašus, arba neriboto dydžio atsakomybę.

3.   Sąjunga neatsako už ECIC skolas.

9 straipsnis

ECIC taikoma teisė ir jurisdikcija

1.   ECIC steigimas ir vidaus veikla reglamentuojami:

| a) | Sąjungos teise, visų pirma šiuo reglamentu; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos teise, visų pirma šiuo reglamentu;

| b) | valstybės, kurioje yra ECIC registruota buveinė, nacionaline teise tais klausimais, kurių Sąjungos teisė nereglamentuoja arba reglamentuoja tik iš dalies; |
| --- | --- |

b)

valstybės, kurioje yra ECIC registruota buveinė, nacionaline teise tais klausimais, kurių Sąjungos teisė nereglamentuoja arba reglamentuoja tik iš dalies;

| c) | ECIC įstatais ir jų įgyvendinimo taisyklėmis. |
| --- | --- |

c)

ECIC įstatais ir jų įgyvendinimo taisyklėmis.

2.   Nedarant poveikio atvejams, kai pagal Sutartis jurisdikciją turi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (Teisingumo Teismas), kompetentinga jurisdikcija spręsti su ECIC susijusius narių tarpusavio ginčus, narių ir ECIC ginčus bei ECIC ir trečiųjų šalių ginčus nustatoma pagal valstybės narės, kurioje yra ECIC registruota buveinė, nacionalinę teisę.

10 straipsnis

ECIC likvidavimas

1.   ECIC įstatuose nustatoma tos ECIC likvidavimo procedūra, taikomą jo nariams priėmus tokį sprendimą.

2.   Jei ECIC negali padengti savo skolų, taikomos valstybės narės, kurioje yra ECIC registruota buveinė, nemokumo taisyklės.

11 straipsnis

Europos puslaidininkių kompetencijos centrų tinklas

1.   Siekiant Iniciatyvos 4 veiklos tikslo, įsteigiamas Europos puslaidininkių, sistemų integravimo ir projektavimo kompetencijos centrų tinklas (toliau – tinklas). Tinklą sudaro kompetencijos centrai, kuriuos pagal 3 dalį atrenka Lustų bendroji įmonė.

2.   Kompetencijos centrai Sąjungos pramonės, visų pirma MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų, universitetų, viešojo sektoriaus ir kitų atitinkamų puslaidininkių vertės kūrimo grandinės suinteresuotųjų subjektų naudai ir glaudžiai bendradarbiaudami su jais, vykdo visų arba tam tikrų toliau nurodytų rūšių veiklą:

| a) | teikia prieigą prie projektavimo paslaugų ir projektavimo priemonių pagal Iniciatyvos 1 veiklos tikslą, taip pat prie bandomųjų linijų, remiamų pagal Iniciatyvos 2 veiklos tikslą; |
| --- | --- |

a)

teikia prieigą prie projektavimo paslaugų ir projektavimo priemonių pagal Iniciatyvos 1 veiklos tikslą, taip pat prie bandomųjų linijų, remiamų pagal Iniciatyvos 2 veiklos tikslą;

| b) | didina suinteresuotųjų subjektų informuotumą ir teikia jiems būtiną praktinę patirtį, ekspertines žinias ir įgūdžius, kad jiems padėtų paspartinti naujų puslaidininkių technologijų, puslaidininkių gamybos, įrangos, projektavimo galimybių ir sistemų koncepcijų plėtojimą, taip pat naujų puslaidininkių technologijų integravimą, veiksmingai naudojantis infrastruktūra ir kitais turimais tinklo ištekliais; |
| --- | --- |

b)

didina suinteresuotųjų subjektų informuotumą ir teikia jiems būtiną praktinę patirtį, ekspertines žinias ir įgūdžius, kad jiems padėtų paspartinti naujų puslaidininkių technologijų, puslaidininkių gamybos, įrangos, projektavimo galimybių ir sistemų koncepcijų plėtojimą, taip pat naujų puslaidininkių technologijų integravimą, veiksmingai naudojantis infrastruktūra ir kitais turimais tinklo ištekliais;

| c) | didina informuotumą ir teikia ekspertines bei praktines žinias ir paslaugas arba užtikrina galimybę jomis naudotis, įskaitant sistemos projektavimo parengtį, naujas ir esamas bandomąsias linijas ir paramos veiksmus, būtinus pagal iniciatyvą remiamiems įgūdžiams ir gebėjimams ugdyti; |
| --- | --- |

c)

didina informuotumą ir teikia ekspertines bei praktines žinias ir paslaugas arba užtikrina galimybę jomis naudotis, įskaitant sistemos projektavimo parengtį, naujas ir esamas bandomąsias linijas ir paramos veiksmus, būtinus pagal iniciatyvą remiamiems įgūdžiams ir gebėjimams ugdyti;

| d) | sudaro sąlygas lengviau perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp valstybių narių ir regionų, skatindami keistis įgūdžiais, žiniomis bei gerosios praktikos pavyzdžiais ir įgyvendinti bendras programas; |
| --- | --- |

d)

sudaro sąlygas lengviau perduoti ekspertines žinias ir praktinę patirtį tarp valstybių narių ir regionų, skatindami keistis įgūdžiais, žiniomis bei gerosios praktikos pavyzdžiais ir įgyvendinti bendras programas;

| e) | rengia konkrečius mokymo veiksmus, susijusius su puslaidininkių technologijomis ir jų pritaikymu, ir juos valdo, kad padėtų plėtoti talentų rezervą, pasitelkdami kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat Sąjungoje esančiose mokyklose ir universitetuose didintų studentų skaičių ir švietimo kokybę atitinkamose studijų srityse iki doktorantūros lygio, sudarydami palankesnes sąlygas studentams ir puslaidininkių įmonėms megzti ryšius visoje Sąjungoje, kartu ypatingą dėmesį skirdami moterų dalyvavimui. |
| --- | --- |

e)

rengia konkrečius mokymo veiksmus, susijusius su puslaidininkių technologijomis ir jų pritaikymu, ir juos valdo, kad padėtų plėtoti talentų rezervą, pasitelkdami kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat Sąjungoje esančiose mokyklose ir universitetuose didintų studentų skaičių ir švietimo kokybę atitinkamose studijų srityse iki doktorantūros lygio, sudarydami palankesnes sąlygas studentams ir puslaidininkių įmonėms megzti ryšius visoje Sąjungoje, kartu ypatingą dėmesį skirdami moterų dalyvavimui.

3.   Valstybės narės, rengdamos atvirus konkursus, skiria kompetencijos centrus kandidatus pagal savo nacionalines procedūras ir administracines bei institucines struktūras.

Lustų bendrosios įmonės darbo programoje nustatoma kompetencijos centrų steigimo procedūra, įskaitant atrankos kriterijus ir papildomą informaciją apie šiame straipsnyje nurodytų užduočių ir funkcijų įgyvendinimą.

Lustų bendroji įmonė atrenka tinklą sudarančius kompetencijos centrus.

Valstybės narės ir Komisija kuo labiau didina sinergijas su esamais kompetencijos centrais, įsteigtais pagal kitas Sąjungos iniciatyvas, pavyzdžiui, su Europos skaitmeninių inovacijų centrais.

4.   Kompetencijos centrai turi plataus masto bendrą autonomiją nustatyti savo organizacinę struktūrą, sudėtį ir darbo metodus. Kompetencijos centrų organizacinė struktūra, sudėtis ir darbo metodai turi atitikti šio reglamento ir Iniciatyvos uždavinius ir prisidėti prie jų įgyvendinimo.

12 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Iniciatyvos 1–4 veiklos tikslai patikimi Lustų bendrajai įmonei, ir įgyvendinami Lustų bendrosios įmonės darbo programoje nustatytais veiksmais.

2.   Siekiant atsižvelgti į technologinius pokyčius ir rinkos plėtrą Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos I priedo nuostatos, susijusios su jame išdėstytais veiksmais, užtikrinant nuoseklumą su 4 straipsnyje nurodytais Iniciatyvos tikslais.

3.   Siekiant užtikrinti veiksmingą Iniciatyvos įgyvendinimą ir vertinimą, Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos II priedo nuostatos, susijusios su išmatuojamais įgyvendinimo stebėsenos rodikliais ir Iniciatyva pasiektos pažangos ataskaitų teikimu siekiant jos 4 straipsnyje išdėstytų tikslų.

4.   Siekiant užtikrinti veiksmingą Iniciatyvos įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą, Lustų bendrosios įmonės metinėje veiklos ataskaitoje pateikiama informacija su Iniciatyvos 1–4 veiklos tikslais susijusiais klausimais, remiantis II priede nustatytais išmatuojamais rodikliais.

5.   Komisija reguliariai informuoja Europos puslaidininkių tarybą apie Iniciatyvos 5 veiklos tikslo įgyvendinimo pažangą.

III SKYRIUS

Tiekimo saugumas ir atsparumas

13 straipsnis

Integruotos gamybos įrenginiai

1.   Integruotos gamybos įrenginiai yra pirmieji tokio pobūdžio įrenginiai, skirti puslaidininkių gamybai, ir, kai aktualu, įskaitant įrangą ar tokiai įrangai skirtų pagrindinių komponentų, daugiausiai naudojamų puslaidininkių gamyboje Sąjungoje, projektavimą arba gamybą, kurie gali apimti kitus tiekimo grandinės etapus ir padeda užtikrinti tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, ir, be to, kai aktualu, jie gali padėti užtikrinti pasaulinių puslaidininkių tiekimo grandinių saugumą.

2.   Paraiškos pagal 15 straipsnio 1 dalį teikimo metu, integruotas gamybos įrenginys privalo būti laikomas pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu.

3.   Integruotos gamybos įrenginys turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | jo sukūrimas turi turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio pasekmės būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą, įskaitant startuolių ir MVĮ augimą, ir prisidėti prie Sąjungos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų; |
| --- | --- |

a)

jo sukūrimas turi turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio pasekmės būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą, įskaitant startuolių ir MVĮ augimą, ir prisidėti prie Sąjungos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų;

| b) | jis pateikia patikinimą, kad su viešąja paslauga susijusios trečiųjų valstybių pareigos jam nėra taikomos eksteritorialiai taip, kad tai galėtų pakenkti įmonės gebėjimui laikytis 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų pareigų, ir įsipareigoja informuoti Komisiją, kai atsiranda tokios pareigos; |
| --- | --- |

b)

jis pateikia patikinimą, kad su viešąja paslauga susijusios trečiųjų valstybių pareigos jam nėra taikomos eksteritorialiai taip, kad tai galėtų pakenkti įmonės gebėjimui laikytis 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų pareigų, ir įsipareigoja informuoti Komisiją, kai atsiranda tokios pareigos;

| c) | jis investuoja Sąjungoje į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba būtų parengtos naujos kartos technologijos; |
| --- | --- |

c)

jis investuoja Sąjungoje į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba būtų parengtos naujos kartos technologijos;

| d) | jis remia Sąjungos talentų bazę plėtodamas ir rengdamas švietimą ir įgūdžių mokymą ir didindamas kvalifikuotos darbo jėgos rezervą. |
| --- | --- |

d)

jis remia Sąjungos talentų bazę plėtodamas ir rengdamas švietimą ir įgūdžių mokymą ir didindamas kvalifikuotos darbo jėgos rezervą.

4.   Kad būtų investuojama į nuolatines inovacijas pagal šio straipsnio 3 dalies c punktą, integruotos gamybos įrenginiui suteikiama lengvatinė prieiga prie bandomųjų linijų, įsteigtų pagal 5 straipsnio b punktą. Tokia lengvatinė prieiga nei panaikina veiksmingos kitų suinteresuotų įmonių, visų pirmą startuolių ir MVI, prieigos sąžiningomis sąlygomis prie bandomųjų linijų, nei trukdo ja pasinaudoti.

14 straipsnis

Atvirosios ES gamyklos

1.   Atvirosios ES gamyklos – pirmieji tokio pobūdžio puslaidininkių gamybai skirti įrenginiai Sąjungoje, kurie siūlo gamybos pajėgumus nesusijusioms įmonėms ir tokiu būdu padeda vidaus rinkoje užtikrinti tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, ir, be to, kai aktualu, jie gali padėti užtikrinti pasaulinių puslaidininkių tiekimo grandinių saugumą.

2.   Paraiškos pagal 15 straipsnio 1 dalį teikimo metu, atvirosios ES gamykla privalo atitikti sąlygas, kad būtų laikoma pirmuoju tokio pobūdžio įrenginiu.

3.   Atviroji ES gamykla turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | jos sukūrimas turi turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio pasekmės būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą, įskaitant startuolių ir MVĮ augimą, ir prisidėti prie Sąjungos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų, visų pirma atsižvelgiant į tai, kokiu mastu ji siūlo pradinį arba baigiamąjį apdorojimą apimančios gamybos pajėgumą, arba juos abu, kuris nėra susijęs su gamykla, jei yra pakankama paklausa; |
| --- | --- |

a)

jos sukūrimas turi turėti aiškų teigiamą poveikį, kurio pasekmės būtų jaučiamos už atitinkamos įmonės ar valstybės narės ribų Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir puslaidininkių ekosistemos atsparumą, įskaitant startuolių ir MVĮ augimą, ir prisidėti prie Sąjungos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų, visų pirma atsižvelgiant į tai, kokiu mastu ji siūlo pradinį arba baigiamąjį apdorojimą apimančios gamybos pajėgumą, arba juos abu, kuris nėra susijęs su gamykla, jei yra pakankama paklausa;

| b) | ji pateikia patikinimą, kad su viešąja paslauga susijusios trečiųjų valstybių pareigos jai nėra taikomos eksteritorialiai taip, kad tai galėtų pakenkti įmonės gebėjimui laikytis 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų pareigų, ir įsipareigoja informuoti Komisiją, kai atsiranda tokia pareiga; |
| --- | --- |

b)

ji pateikia patikinimą, kad su viešąja paslauga susijusios trečiųjų valstybių pareigos jai nėra taikomos eksteritorialiai taip, kad tai galėtų pakenkti įmonės gebėjimui laikytis 26 straipsnio 1 dalyje nustatytų pareigų, ir įsipareigoja informuoti Komisiją, kai atsiranda tokia pareiga;

| c) | ji investuoja Sąjungoje į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba parengtos naujos kartos technologijos; |
| --- | --- |

c)

ji investuoja Sąjungoje į nuolatines inovacijas, kad būtų pasiekta konkreti puslaidininkių technologijų pažanga arba parengtos naujos kartos technologijos;

| d) | ji remia Sąjungos talentų bazę plėtodama ir rengdama švietimą ir įgūdžių mokymą ir didindama kvalifikuotos darbo jėgos rezervą. |
| --- | --- |

d)

ji remia Sąjungos talentų bazę plėtodama ir rengdama švietimą ir įgūdžių mokymą ir didindama kvalifikuotos darbo jėgos rezervą.

4.   Kai atviroji ES gamykla siūlo gamybos pajėgumus su gamyklos operatoriumi nesusijusioms įmonėms, ji nustato ir išlaiko tinkamą ir veiksmingą projektavimo ir gamybos procesų funkcinį atskyrimą, kad būtų užtikrinta kiekviename etape gaunamos informacijos apsauga.

5.   Kad būtų investuojama į nuolatines inovacijas pagal šio straipsnio 3 dalies c punktą, atvirosioms ES gamykloms suteikiama lengvatinė prieiga prie bandomųjų linijų, įsteigtų pagal 5 straipsnio b punktą. Tokia lengvatinė prieiga nei panaikina veiksmingą kitų suinteresuotų įmonių, visų pirmą startuolių ir MVI, prieigos sąžiningomis sąlygomis prie bandomųjų linijų, nei trukdo ja pasinaudoti.

15 straipsnis

Paraiška dėl integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statuso suteikimo

1.   Bet kuri įmonė ar bet kuris įmonių konsorciumas gali pateikti Komisijai paraišką suteikti projektui integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statusą.

2.   Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, įvertina paraišką taikydama sąžiningą ir skaidrų procesą, remdamasi šiais elementais:

| a) | atitiktimi atitinkamai 13 straipsnio 2 dalyje arba 14 straipsnio 2 dalyje nustatytiems kriterijams ir įsipareigojimu laikytis atitinkamai 13 straipsnio 3 dalyje arba 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

atitiktimi atitinkamai 13 straipsnio 2 dalyje arba 14 straipsnio 2 dalyje nustatytiems kriterijams ir įsipareigojimu laikytis atitinkamai 13 straipsnio 3 dalyje arba 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų;

| b) | verslo planu, kuriame įvertinamas projekto finansinis ir techninis gyvybingumas, atsižvelgiant į visą projekto gyvavimo laikotarpį, įskaitant informaciją apie bet kokią planuojamą gauti viešąją paramą; |
| --- | --- |

b)

verslo planu, kuriame įvertinamas projekto finansinis ir techninis gyvybingumas, atsižvelgiant į visą projekto gyvavimo laikotarpį, įskaitant informaciją apie bet kokią planuojamą gauti viešąją paramą;

| c) | patvirtinta pareiškėjo patirtimi įrengti ir eksploatuoti panašius įrenginius; |
| --- | --- |

c)

patvirtinta pareiškėjo patirtimi įrengti ir eksploatuoti panašius įrenginius;

| d) | atitinkamo patvirtinamojo dokumento, įrodančio valstybės narės ar valstybių narių, kuriose pareiškėjas ketina įkurti savo įrenginį, pasirengimą remti tokio įrenginio įsteigimą, pateikimu; |
| --- | --- |

d)

atitinkamo patvirtinamojo dokumento, įrodančio valstybės narės ar valstybių narių, kuriose pareiškėjas ketina įkurti savo įrenginį, pasirengimą remti tokio įrenginio įsteigimą, pateikimu;

| e) | tinkamos politikos, įskaitant techninę apsaugą ir įgyvendinimo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti neatskleistinos informacijos ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, buvimu, visų pirma siekiant užkirsti kelią neteisėtam komercinių paslapčių atskleidimui arba didesnės rizikos besiformuojančių technologijų nutekėjimui. |
| --- | --- |

e)

tinkamos politikos, įskaitant techninę apsaugą ir įgyvendinimo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti neatskleistinos informacijos ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, buvimu, visų pirma siekiant užkirsti kelią neteisėtam komercinių paslapčių atskleidimui arba didesnės rizikos besiformuojančių technologijų nutekėjimui.

Komisija pateikia gaires dėl reikalaujamos informacijos ir atitinkamos jos formos.

3.   Komisija išnagrinėja paraiškas, priima sprendimus ir apie juos praneša pareiškėjui per šešis mėnesius nuo išsamios paraiškos gavimo dienos. Jei Komisija mano, kad paraiškoje pateikta informacija yra neišsami, ji suteikia pareiškėjui galimybę nepagrįstai nedelsiant pateikti papildomos informacijos, reikalingos paraiškai papildyti. Komisijos sprendimu nustatoma statuso galiojimo trukmė atsižvelgiant į numatomą projekto gyvavimo laikotarpį.

4.   Komisija stebi pažangą, padarytą kuriant ir eksploatuojant integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas, ir reguliariai informuoja Europos puslaidininkių tarybą.

5.   Įrenginio operatorius gali prašyti Komisijos peržiūrėti statuso galiojimo trukmę arba pakeisti jo įgyvendinimo planus, kad būtų laikomasi atitinkamai 13 straipsnio 3 dalyje arba 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų, jei mano, kad tokia peržiūra yra tinkamai pagrįsta dėl nenumatytų išorės aplinkybių. Remdamasi tokios peržiūros rezultatais, Komisija gali peržiūrėti statuso, suteikto pagal šio straipsnio 3 dalį, galiojimo trukmę arba pritarti įgyvendinimo planų pakeitimui.

6.   Jei Komisija nustato, kad įrenginys nebeatitinka 13 straipsnio 3 dalyje arba 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų, ji suteikia integruotos gamybos įrenginio ar atvirosios ES gamyklos operatoriui galimybę pateikti pastabas ir pasiūlyti atitinkamas priemones.

7.   Komisija gali panaikinti sprendimą, kuriuo pripažįstamas integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statusas, jei pripažinimas buvo grindžiamas paraiška, kurioje pateikta neteisinga informacija, arba jeigu, nepaisant to, kad užbaigta šio straipsnio 5 dalyje nurodyta procedūra, integruotos gamybos įrenginys ar atviroji ES gamykla neatitinka atitinkamai 13 straipsnio 3 dalyje arba 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų. Prieš priimdama tokį sprendimą, Komisija Europos puslaidininkių tarybai pateikia siūlomo panaikinimo priežastis ir su ja pasikonsultuoja. Bet koks sprendimas, kuriuo panaikinamas integruotos gamybos įrenginio arba atvirosios ES gamyklos statusas, turi būti tinkamai pagrįstas, o veiklos vykdytojas turi teisę jį apskųsti.

8.   Įrenginiai, kurių integruotos gamybos įrenginio ar atvirosios ES gamyklos statusas pagal šio straipsnio 7 dalį yra panaikintas, netenka visų teisių, susijusių su šio statuso pripažinimu pagal šį reglamentą. Tačiau tokiems įrenginiams ir toliau taikoma 26 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga laikotarpiu, lygiaverčiu laikotarpiui, kuris buvo numatytas iš pradžių, kai buvo suteiktas statusas pagal šio straipsnio 3 dalį, arba, kai statusas buvo peržiūrėtas – taikytinos trukmės laikotarpiui pagal šio straipsnio 5 dalį.

16 straipsnis

Viešasis interesas ir viešoji parama

1.   Integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos laikomi padedančiais užtikrinti puslaidininkių tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą taigi, ir atitinkančiais viešąjį interesą.

2.   Siekdamos užtikrinti tiekimo saugumą ir Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą, valstybės narės, nedarant poveikio SESV 107 ir 108 straipsniams, integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms pagal 18 straipsnį gali taikyti paramos priemones ir numatyti administracinę paramą.

17 straipsnis

Projektavimo kompetencijos centrai

1.   Komisija gali suteikti projektavimo kompetencijos centro ženklą Sąjungoje įsisteigusiems projektavimo centrams, kurie, teikdami savo paslaugas arba plėtodami, propaguodami ir stiprindami projektavimo įgūdžius ir pajėgumus, reikšmingai didina Sąjungos pajėgumus inovacinio lustų projektavimo srityje.

2.   Komisija pagal 37 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant paraiškų dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodyto ženklo teikimo procedūrą ir jo suteikimo, stebėsenos ir panaikinimo reikalavimus ir sąlygas.

3.   Projektavimo kompetencijos centrai laikomi atitinkančiais viešąjį interesą, taigi, ir padedančiais užtikrinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumą. Nedarant poveikio SESV 107 ir 108 straipsniams, valstybės narės gali taikyti paramos priemones projektavimo kompetencijos centrams, ypač jei tokie kompetencijos centrai yra MVĮ.

18 straipsnis

Leidimų išdavimo procedūrų paspartinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad administracinės paraiškos, susijusios su integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų planavimu, statyba ir eksploatavimu, būtų tvarkomos efektyviai, skaidriai ir laiku. Tuo tikslu visos atitinkamos nacionalinės institucijos užtikrina, kad šios paraiškos būtų nagrinėjamos kuo greičiau, kiek tai teisiškai įmanoma, visapusiškai laikantis nacionalinės teisės ir nacionalinių procedūrų.

2.   Integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms suteikiamas aukščiausias įmanomas nacionalinės svarbos statusas, jei toks statusas numatomas nacionalinėje teisėje, ir jis tokiu laikomas leidimų išdavimo procesuose. Ši dalis taikoma tik tais atvejais, kai toks aukščiausias nacionalinės svarbos statusas yra numatytas nacionalinėje teisėje, ir valstybėms narėms nenumatoma pareiga tokį statusą nustatyti.

3.   Puslaidininkių tiekimo saugumas ir puslaidininkių ekosistemos atsparumas gali būti laikomi įpareigojančia svarbesnio viešojo intereso priežastimi, kaip tai suprantama Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalyje ir 16 straipsnio 1 dalies c punkte, ir labai svarbia visuomenės interesams priežastimi, kaip tai suprantama Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 7 dalyje. Todėl integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų planavimas, statyba ir eksploatavimas gali būti laikomi viršesniu viešuoju interesu, jei įvykdytos kitos tose nuostatose išdėstytos sąlygos. Šia dalimi nedaromas poveikis kitų Sąjungos aplinkos teisės aktų taikymui ar jų įgyvendinimui.

4.   Kiekviena atitinkama valstybė narė gali paskirti instituciją, atsakingą už kiekvieno integruotos gamybos įrenginio ar atvirosios ES gamyklos administracinių paraiškų, susijusių su planavimu, statyba ir eksploatavimu, teikimo palengvinimą ir koordinavimą.

Kiekviena paskirtoji institucija gali paskirti koordinatorių, kuris veikia kaip vienas bendras kontaktinis punktas, skirtas integruotos gamybos įrenginiui arba atvirosios ES gamyklai.

Jei integruotos gamybos įrenginiui arba atvirajai ES gamyklai įsteigti reikia priimti sprendimus dviejose ar daugiau valstybių narių, atitinkamos paskirtosios institucijos gali imtis visų būtinų priemonių efektyviam ir veiksmingam tarpusavio bendradarbiavimui ir koordinavimui užtikrinti.

IV SKYRIUS

Stebėsena ir reagavimas į krizes

1 skirsnis

Stebėsena

19 straipsnis

Strateginė Sąjungos puslaidininkių sektoriaus analizė

1.   Komisija, bendradarbiaudama su Europos puslaidininkių taryba, atlieka strateginę Sąjungos puslaidininkių sektoriaus analizę. Strateginėje analizėje nagrinėjamos Sąjungos stiprybės ir silpnybės pasauliniame puslaidininkių sektoriuje ir identifikuojami tokie veiksniai kaip:

| a) | pagrindiniai produktai ir ypatingos svarbos infrastruktūros vidaus rinkoje, kurie priklauso nuo puslaidininkių tiekimo; |
| --- | --- |

a)

pagrindiniai produktai ir ypatingos svarbos infrastruktūros vidaus rinkoje, kurie priklauso nuo puslaidininkių tiekimo;

| b) | pagrindiniai naudotojų pramonės sektoriai Sąjungoje ir jų dabartiniai bei numatomi poreikiai ir priklausomybės, įskaitant galimos rizikos tiekimo saugumui, taip pat susijusios su nepakankamomis investicijomis, analizę; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai naudotojų pramonės sektoriai Sąjungoje ir jų dabartiniai bei numatomi poreikiai ir priklausomybės, įskaitant galimos rizikos tiekimo saugumui, taip pat susijusios su nepakankamomis investicijomis, analizę;

| c) | pagrindiniai Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės segmentai, įskaitant projektavimą, projektavimui skirtą programinę įrangą, medžiagas, gamybos įrangą, puslaidininkių gamybą ir užsakomąsias baigiamojo apdorojimo paslaugas; |
| --- | --- |

c)

pagrindiniai Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės segmentai, įskaitant projektavimą, projektavimui skirtą programinę įrangą, medžiagas, gamybos įrangą, puslaidininkių gamybą ir užsakomąsias baigiamojo apdorojimo paslaugas;

| d) | Sąjungos puslaidininkių sektoriaus technologinės charakteristikos, priklausomybės nuo trečiųjų valstybių technologijų ir tiekėjų ir kliūtys, įskaitant prieigą prie išteklių; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos puslaidininkių sektoriaus technologinės charakteristikos, priklausomybės nuo trečiųjų valstybių technologijų ir tiekėjų ir kliūtys, įskaitant prieigą prie išteklių;

| e) | esami ir numatomi įgūdžių poreikiai ir veiksmingas apsirūpinimas kvalifikuota darbo jėga puslaidininkių sektoriuje; |
| --- | --- |

e)

esami ir numatomi įgūdžių poreikiai ir veiksmingas apsirūpinimas kvalifikuota darbo jėga puslaidininkių sektoriuje;

| f) | kai tikslinga, galimą 25, 26 ir 27 straipsniuose nurodytų krizės valdymo priemonių poveikį puslaidininkių sektoriui. |
| --- | --- |

f)

kai tikslinga, galimą 25, 26 ir 27 straipsniuose nurodytų krizės valdymo priemonių poveikį puslaidininkių sektoriui.

2.   Komisija reguliariai informuoja Europos puslaidininkių tarybą apie apibendrintus strateginės analizės rezultatus.

3.   Komisija, remdamasi pagal 1 dalį atliktos strateginės analizės rezultatais ir pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, parengia ankstyvojo perspėjimo rodiklių sąrašą. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, šį ankstyvojo perspėjimo rodiklių sąrašą peržiūri reguliariai ir ne rečiau kaip kas dvejus metus.

4.   Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, parengia puslaidininkių sektoriaus strateginės analizės sistemą ir metodiką. Prireikus Komisija tą sistemą ir metodiką atnaujina.

5.   Strateginė analizė, inter alia, grindžiama viešai prieinamais ir komerciniais tikslais prieinamais duomenimis ir atitinkama nekonfidencialia įmonių informacija, panašios atliktos analizės, be kita ko, susijusios su Sąjungos teise dėl žaliavų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, rezultatais ir pagal 40 straipsnio 1 dalį atliktais vertinimais. Kai to nepakanka strateginei analizei pagal šio straipsnio 1 dalį parengti, Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinės dalyviams gali pateikti prašymus savanoriškai pateikti informaciją. Tokių prašymų pateikti informaciją tikslais Komisija naudoja 32 straipsnio 4 dalyje nurodytas standartizuotas ir saugias informacijos rinkimo ir tvarkymo priemones.

6.   Visa pagal šį straipsnį gauta informacija tvarkoma laikantis 32 straipsnyje nustatytų konfidencialumo pareigų.

7.   Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, priima informacijos teikimo pagal 5 dalį gaires. Prireikus, Komisija tas gaires atnaujina.

20 straipsnis

Stebėsena ir išankstinis numatymas

1.   Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, reguliariai stebi puslaidininkių vertės kūrimo grandinę, kad nustatytų veiksnius, kurie gali sutrikdyti puslaidininkių tiekimą ar prekybą puslaidininkiais, sukelti šiam tiekimui ar prekybai pavojų arba padaryti jiems neigiamą poveikį. Šio reglamento tikslais stebėseną sudaro ši veikla:

| a) | ankstyvojo perspėjimo rodiklių, nustatytų pagal 19 straipsnį, stebėsena; |
| --- | --- |

a)

ankstyvojo perspėjimo rodiklių, nustatytų pagal 19 straipsnį, stebėsena;

| b) | valstybių narių atliekama pagrindinių rinkos dalyvių, identifikuotų pagal 21 straipsnį, vykdomos veiklos sąžiningumo stebėsena ir valstybių narių ataskaitų apie didelio masto įvykius, kurie gali trukdyti reguliariai vykdyti tokią veiklą, teikimas; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių atliekama pagrindinių rinkos dalyvių, identifikuotų pagal 21 straipsnį, vykdomos veiklos sąžiningumo stebėsena ir valstybių narių ataskaitų apie didelio masto įvykius, kurie gali trukdyti reguliariai vykdyti tokią veiklą, teikimas;

| c) | geriausios prevencinio rizikos mažinimo ir didesnio skaidrumo praktikos puslaidininkių sektoriuje nustatymas. |
| --- | --- |

c)

geriausios prevencinio rizikos mažinimo ir didesnio skaidrumo praktikos puslaidininkių sektoriuje nustatymas.

Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, remdamasi puslaidininkių sektoriaus poreikiais, nustato stebėsenos dažnumą.

Komisija koordinuoja su puslaidininkių sektoriaus stebėsena susijusią veiklą remdamasi pagal 19 straipsnį ar iš kitų šaltinių, pavyzdžiui, tarptautinių partnerių, surinkta informacija.

2.   Komisija ypatingą dėmesį skiria MVĮ, kad kuo labiau sumažintų administracinę naštą, susidarančią dėl informacijos rinkimo.

3.   Komisija kviečia pagrindinius rinkos dalyvius, reprezentatyvios imties puslaidininkių naudotojus iš ypatingos svarbos sektorių, puslaidininkių vertės kūrimo grandinei atstovaujančias organizacijas ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus savanoriškai teikti informaciją stebėsenos veiklos pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punktą vykdymo tikslu.

4.   1 dalies pirmos pastraipos b punkto tikslu, kai tai būtina ir proporcinga, valstybės narės gali pagrindinių rinkos dalyvių prašyti savanoriškai pateikti informaciją.

5.   3 dalies tikslais nacionalinės kompetentingos institucijos sudaro ir tvarko kontaktų sąrašą, į kurį įtraukiamos visos atitinkamos jų teritorijoje įsisteigusios puslaidininkių tiekimo grandinėje veikiančios įmonės. Tas sąrašas perduodamas Komisijai. Komisija nustato standartizuotą kontaktų sąrašo formatą, kad būtų užtikrintas sąveikumas.

6.   Visa pagal šį straipsnį gauta informacija tvarkoma pagal 32 straipsnį.

7.   Remdamasi informacija, surinkta vykdant veiklą pagal 1 dalį, Komisija Europos puslaidininkių tarybai teikia reguliariai atnaujinamą ataskaitą dėl apibendrintų išvadų. Europos puslaidininkių taryba rengia posėdžius stebėsenos rezultatams įvertinti. Komisija į tokius posėdžius kviečia puslaidininkių sektoriui atstovaujančias organizacijas. Kai aktualu, Komisija į tokius posėdžius gali kviesti pagrindinius rinkos dalyvius, puslaidininkių naudotojus iš ypatingos svarbos sektorių, trečiųjų valstybių partnerių institucijas ar atstovaujančiąsias organizacijas ir akademinės bendruomenės bei pilietinės visuomenės ekspertus.

21 straipsnis

Pagrindiniai rinkos dalyviai

Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija ir vadovaudamosi 19 straipsniu, nustato pagrindinius puslaidininkių tiekimo grandinių rinkos dalyvius, įsisteigusius jų teritorijoje, atsižvelgdamos į šiuos elementus:

| a) | kitų Sąjungos įmonių, kurios priklauso nuo rinkos dalyvio teikiamos paslaugos ar tiekiamų prekių, skaičių; |
| --- | --- |

a)

kitų Sąjungos įmonių, kurios priklauso nuo rinkos dalyvio teikiamos paslaugos ar tiekiamų prekių, skaičių;

| b) | pagrindinio rinkos dalyvio užimamą Sąjungos arba pasaulinės tokių paslaugų ar prekių rinkos dalį; |
| --- | --- |

b)

pagrindinio rinkos dalyvio užimamą Sąjungos arba pasaulinės tokių paslaugų ar prekių rinkos dalį;

| c) | rinkos dalyvio svarbą išlaikant pakankamą paslaugos teikimo ar prekės tiekimo lygį Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, ar yra tos paslaugos teikimo ar prekės tiekimo alternatyvų; |
| --- | --- |

c)

rinkos dalyvio svarbą išlaikant pakankamą paslaugos teikimo ar prekės tiekimo lygį Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, ar yra tos paslaugos teikimo ar prekės tiekimo alternatyvų;

| d) | poveikį, kurį Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinei ir priklausomoms rinkoms gali turėti rinkos dalyvio paslaugos teikimo ar prekės tiekimo sutrikimas. |
| --- | --- |

d)

poveikį, kurį Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinei ir priklausomoms rinkoms gali turėti rinkos dalyvio paslaugos teikimo ar prekės tiekimo sutrikimas.

2 skirsnis

Įspėjimai ir krizės padėties aktyvavimas

22 straipsnis

Įspėjimai ir prevenciniai veiksmai

1.   Kai nacionalinė kompetentinga institucija sužino apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba turi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį, ji nepagrįstai nedelsdama įspėja Komisiją.

2.   Kai Komisija sužino apie didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų riziką arba turi konkrečios ir patikimos informacijos apie kokį nors kitą aktualų rizikos veiksnį ar beįvyksiantį įvykį, be kita ko, remdamasi ankstyvojo perspėjimo rodikliais, gavusi įspėjimą pagal 1 dalį arba įspėjimą iš tarptautinių partnerių, ji nepagrįstai nedelsdama imasi šių prevencinių veiksmų:

| a) | sušaukia neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį, siekdama koordinuoti šiuos veiksmus:






  i) | aptarti puslaidininkių tiekimo sutrikimų sunkumą; |
| --- | --- | --- |

a)

sušaukia neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį, siekdama koordinuoti šiuos veiksmus:

i)

aptarti puslaidininkių tiekimo sutrikimų sunkumą;

| ii) | aptarti, ar gali būti būtina ir proporcinga inicijuoti 23 straipsnyje nurodytą procedūrą; |
| --- | --- |

ii)

aptarti, ar gali būti būtina ir proporcinga inicijuoti 23 straipsnyje nurodytą procedūrą;

| iii) | aptarti, ar valstybėms narėms tikslinga, būtina ir proporcinga prevenciškai bendrai pirkti puslaidininkius, tarpinius produktus ar žaliavas (bendras pirkimas); |
| --- | --- |

iii)

aptarti, ar valstybėms narėms tikslinga, būtina ir proporcinga prevenciškai bendrai pirkti puslaidininkius, tarpinius produktus ar žaliavas (bendras pirkimas);

| iv) | pradėti dialogą su puslaidininkių vertės kūrimo grandinės suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti, parengti ir galbūt koordinuoti prevencines priemones; |
| --- | --- |

iv)

pradėti dialogą su puslaidininkių vertės kūrimo grandinės suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti, parengti ir galbūt koordinuoti prevencines priemones;

| b) | Sąjungos vardu pradeda konsultacijas arba bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, kad būtų ieškoma sprendimų, kaip bendradarbiaujant pašalinti tiekimo grandinės sutrikimus, laikantis tarptautinių įsipareigojimų, kurie, kai tikslinga, gali apimti koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos vardu pradeda konsultacijas arba bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, kad būtų ieškoma sprendimų, kaip bendradarbiaujant pašalinti tiekimo grandinės sutrikimus, laikantis tarptautinių įsipareigojimų, kurie, kai tikslinga, gali apimti koordinavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose;

| c) | prašo nacionalinių kompetentingų institucijų įvertinti pagrindinių rinkos dalyvių parengties būklę. |
| --- | --- |

c)

prašo nacionalinių kompetentingų institucijų įvertinti pagrindinių rinkos dalyvių parengties būklę.

3.   Bet kokį bendrą pirkimą, kuris gali būti vykdomas po 2 dalies a punkto iii papunktyje nurodytų diskusijų, valstybės narės vykdo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (31) 38 bei 39 straipsniuose ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (32) 56 bei 57 straipsniuose nustatytas taisykles.

23 straipsnis

Krizės padėties aktyvavimas

1.   Laikoma, kad vyksta puslaidininkių krizė, kai:

| a) | yra didelių sutrikimų puslaidininkių tiekimo grandinėje arba didelių kliūčių prekybai puslaidininkiais Sąjungoje, dėl kurių atsiranda didelis puslaidininkių, tarpinių produktų arba žaliavų ar perdirbtų medžiagų trūkumas, ir |
| --- | --- |

a)

yra didelių sutrikimų puslaidininkių tiekimo grandinėje arba didelių kliūčių prekybai puslaidininkiais Sąjungoje, dėl kurių atsiranda didelis puslaidininkių, tarpinių produktų arba žaliavų ar perdirbtų medžiagų trūkumas, ir

| b) | toks didelis trūkumas trukdytų tiekti, remontuoti arba prižiūrėti ypatingos svarbos sektoriuose naudojamus pagrindinius produktus tokiu mastu, kad tai padarytų didelį žalingą poveikį ypatingos svarbos sektorių veikimui dėl trūkumo poveikio Sąjungos visuomenei, ekonomikai ir saugumui. |
| --- | --- |

b)

toks didelis trūkumas trukdytų tiekti, remontuoti arba prižiūrėti ypatingos svarbos sektoriuose naudojamus pagrindinius produktus tokiu mastu, kad tai padarytų didelį žalingą poveikį ypatingos svarbos sektorių veikimui dėl trūkumo poveikio Sąjungos visuomenei, ekonomikai ir saugumui.

2.   Kai Komisija sužino apie galimą puslaidininkių krizę pagal 22 straipsnio 2 dalį, ji įvertina, ar tenkinamos šio straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į galimą teigiamą ir neigiamą krizės padėties poveikį ir pasekmes Sąjungos puslaidininkių pramonei ir ypatingos svarbos sektoriams. Kai atlikus tą vertinimą gaunama konkrečių ir patikimų įrodymų, Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, gali pasiūlyti Tarybai aktyvuoti krizės padėtį.

3.   Taryba krizės padėtį gali aktyvuoti kvalifikuota balsų dauguma Tarybos įgyvendinimo aktu. Krizės padėties trukmė nurodoma įgyvendinimo akte ir negali viršyti 12 mėnesių.

Komisija reguliariai ir bet kuriuo atveju ne rečiau kaip kas tris mėnesius praneša Europos puslaidininkių tarybai ir Europos Parlamentui apie krizės padėtį.

4.   Prieš baigiantis krizės padėties aktyvavimo laikotarpiui, Komisija įvertina, ar tikslinga pratęsti krizės padėtį. Kai atlikus tokį vertinimą gaunama konkrečių ir patikimų įrodymų, kad vis dar tenkinamos sąlygos krizės padėčiai aktyvuoti, Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, gali pasiūlyti Tarybai pratęsti krizės padėtį.

Taryba gali pratęsti krizės padėtį kvalifikuota balsų dauguma Tarybos įgyvendinimo aktu. Pratęsimo trukmė turi būti ribojama ir nurodoma Tarybos įgyvendinimo akte.

Komisija gali pasiūlyti vieną kartą ar dažniau pratęsti krizės padėtį, jei tai tinkamai pagrįsta.

5.   Krizės padėties metu Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, įvertina, ar tinkama krizės padėtį nutraukti anksčiau. Jei remianti įvertinimu tai reikėtų padaryti, Komisija gali pasiūlyti Tarybai krizės padėtį nutraukti.

Taryba gali nutraukti krizės padėtį Tarybos įgyvendinimo aktu.

6.   Krizės padėties metu Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva šaukia neeilinius Europos puslaidininkių tarybos posėdžius, kai tai būtina.

Valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja su Komisija, laiku ją informuoja apie visas nacionalines priemones, kurių Europos puslaidininkių taryboje imamasi dėl puslaidininkių tiekimo grandinės, ir tas priemones koordinuoja.

7.   Krizės padėties aktyvavimo laikotarpiui pasibaigus arba ją nutraukus anksčiau laiko pagal šio straipsnio 5 dalį, priemonės, kurių imtasi pagal 25, 26 ir 27 straipsnius, nedelsiant nustoja būti taikomos.

8.   Komisija ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo krizės padėties galiojimo pabaigos atnaujina puslaidininkių vertės kūrimo grandinių analizę ir stebėseną pagal 19 ir 20 straipsnius, atsižvelgdama į krizės metu įgytą patirtį.

3 skirsnis

Reagavimas į trūkumus

24 straipsnis

Neatidėliotinų priemonių rinkinys

1.   Kai aktyvuojama krizės padėtis pagal 23 straipsnį ir kai tai būtina norint įveikti puslaidininkių krizę Sąjungoje, Komisija gali imtis 25, 26 arba 27 straipsniuose numatytos priemonės tuose straipsniuose nustatytomis sąlygomis.

2.   Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, apriboja 26 ir 27 straipsniuose numatytų priemonių taikymą taip, kad jos būtų taikomos tik tiems ypatingos svarbos sektoriams, kurių veikimas dėl puslaidininkių krizės sutrikdomas arba kuriems gresia toks sutrikdymas. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių taikymas turi būti proporcingas ir apsiriboti tuo, kas būtina dideliems sutrikimams, darantiems poveikį ypatingos svarbos sektoriams Sąjungoje, pašalinti, ir turi atitikti Sąjungos interesus. Taikant tas priemones turi būti vengiama užkrauti neproporcingą administracinę naštą, visų pirma MVĮ.

3.   Kai aktyvuojama krizės padėtis pagal 23 straipsnį ir kai tai yra tikslinga siekiant įveikti puslaidininkių krizę Sąjungoje, Europos puslaidininkių taryba gali:

| a) | įvertinti tinkamas ir veiksmingas neatidėliotinas priemones ir konsultuoti dėl jų; |
| --- | --- |

a)

įvertinti tinkamas ir veiksmingas neatidėliotinas priemones ir konsultuoti dėl jų;

| b) | įvertinti tikėtiną galimo apsaugos priemonių nustatymo poveikį Sąjungos puslaidininkių sektoriui, atsižvelgdama į tai, ar rinkos padėtis atitinka didelį pagrindinio produkto trūkumą pagal Reglamentą (ES) 2015/479, ir pateikti nuomonę Komisijai; |
| --- | --- |

b)

įvertinti tikėtiną galimo apsaugos priemonių nustatymo poveikį Sąjungos puslaidininkių sektoriui, atsižvelgdama į tai, ar rinkos padėtis atitinka didelį pagrindinio produkto trūkumą pagal Reglamentą (ES) 2015/479, ir pateikti nuomonę Komisijai;

4.   Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie visas priemones, kurių imtasi pagal 1 dalį, ir paaiškina savo sprendimo priežastis.

5.   Komisija gali, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, paskelbti neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo ir taikymo gaires.

25 straipsnis

Informacijos rinkimas

1.   Kai aktyvuojama krizės padėtis pagal 23 straipsnį, Komisija gali prašyti puslaidininkių tiekimo grandinėje veikiančių įmonių pateikti informaciją apie jų gamybos gebą, gamybos pajėgumus ir pagrindinius esamus sutrikimus. Prašoma informacija apima tik tai, kas būtina puslaidininkių krizės pobūdžiui įvertinti arba galimoms švelninimo ar neatidėliotinoms priemonėms Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu nustatyti ir įvertinti. Prašymai pateikti informaciją nereiškia, kad turėtų būti teikiama informacija, kurios atskleidimas prieštarautų valstybių narių nacionalinio saugumo interesams.

2.   Prieš pateikdama prašymą pateikti informaciją, Komisija gali savanoriškai konsultuotis su reprezentatyvios imties atitinkamomis įmonėmis, kad nustatytų tinkamą ir proporcingą tokio prašymo turinį. Komisija prašymą pateikti informaciją parengia bendradarbiaudama su Europos puslaidininkių valdyba.

3.   Komisija prašymą pateikti informaciją pateikia naudodamasi saugiomis priemonėmis, o visą gautą informaciją tvarko laikydamasi 32 straipsnio. Šiuo tikslu nacionalinės kompetentingos institucijos perduoda Komisijai pagal 20 straipsnio 5 dalį sudarytą kontaktų sąrašą.

Komisija nedelsdama valstybės narės, kurios teritorijoje yra įmonės, į kurią kreipiamasi, gamykla, nacionalinei kompetentingai institucijai perduoda prašymo pateikti informaciją kopiją. Jei nacionalinė kompetentinga institucija to prašo, Komisija, vadovaudamasi Sąjungos teise, perduoda iš atitinkamos įmonės gautą informaciją.

4.   Prašyme pateikti informaciją nurodomas jo teisinis pagrindas, jis turi apimti tik tai, kas tikrai būtina, ir būti proporcingas duomenų išsamumo, apimties ir prieigos prie prašomų duomenų dažnumo atžvilgiu, jame turi būti atsižvelgiama į teisėtus įmonės tikslus, taip pat sąnaudas ir pastangas, kurių reikia norint pateikti duomenis, ir nustatomas terminas, per kurį informacija turi būti pateikta. Jame taip pat nurodomos 33 straipsnyje numatytos sankcijos.

5.   Prašomą informaciją atitinkamos įmonės ar įmonių asociacijos vardu teikia įmonių savininkai ar jų atstovai, o juridinių asmenų arba juridinio asmens statuso neturinčių asociacijų atveju – asmenys, įgalioti jiems atstovauti pagal įstatymus ar pagal jų įstatus.

6.   Jeigu įmonė, atsakydama į pagal šį straipsnį pateiktą prašymą, pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos iki nustatyto termino, jai skiriamos pagal 33 straipsnį nustatytos baudos, nebent įmonė turi pakankamai priežasčių nepateikti prašomos informacijos.

7.   Jei Sąjungoje įsisteigusios įmonės su jos puslaidininkių veikla susijusią informaciją prašo pateikti trečioji valstybė, ta įmonė apie tai praneša Komisijai tinkamu laiku, tokiu būdu, kad Komisija galėtų paprašyti iš įmonės panašios informacijos. Komisija informuoja Europos puslaidininkių tarybą apie tai, kad yra pateiktas toks trečiosios valstybės prašymas.

26 straipsnis

Pirmenybiniai užsakymai

1.   Kai aktyvuojama krizės padėtis pagal 23 straipsnį, Komisija gali reikalauti, kad integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos priimtų kilus krizei svarbių produktų užsakymą ir teiktų jam pirmenybę (toliau – pirmenybinis užsakymas). Tokiai pareigai teikiama pirmenybė bet kokios vykdymo pareigos pagal privatinę ar viešąją teisę atžvilgiu.

2.   Kai taikytina, pareiga pagal 1 dalį gali būti nustatyta kitoms puslaidininkių įmonėms, kurios sutiko su tokia galimybe gaudamos viešąją paramą.

3.   Kai Sąjungoje įsisteigusiai puslaidininkių įmonei taikoma trečiosios valstybės pirmenybinio užsakymo priemonė, ji apie tai praneša Komisijai. Jei ta pareiga daro didelį poveikį tam tikrų ypatingos svarbos sektorių veikimui, Komisija gali pareikalauti, kad ta įmonė, kai būtina ir proporcinga, pagal 5, 6 ir 7 dalis priimtų krizės atveju svarbių produktų užsakymus ir teiktų jiems pirmenybę.

4.   Pirmenybiniai užsakymai teikiami tik tiems naudos gavėjams, kurie yra puslaidininkių naudotojai iš ypatingos svarbos sektorių arba ypatingos svarbos sektoriams produktus tiekiančių įmonių, kurių veikla yra sutrikdyta arba gali kilti pavojus, kad ji bus sutrikdyta, ir kurie, įgyvendinę tinkamas rizikos mažinimo priemones, negalėjo išvengti trūkumo poveikio ir jo sušvelninti. Komisija gali paprašyti naudos gavėjo pateikti atitinkamus to įrodymus.

5.   Pareigas pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis savo sprendimu kaip kraštutinę priemonę nustato Komisija. Komisija priima tą sprendimą pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, laikantis visų taikytinų Sąjungos teisinių pareigų, atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes, įskaitant būtinumo ir proporcingumo principus. Sprendime visų pirma atsižvelgiama į teisėtus atitinkamos įmonės tikslus ir sąnaudas, pastangas bei techninius koregavimus, kurių reikia bet kokiam gamybos sekos pakeitimui. Savo sprendime Komisija nurodo pirmenybinio užsakymo teisinį pagrindą, nustato terminą, per kurį jis turi būti įvykdytas, ir, kai taikytina, nurodo produktą ir kiekį, taip pat, kai taikytina, 33 straipsnyje numatytas sankcijas už tokios pareigos neįvykdymą. Teikiant pirmenybinį užsakymą nustatoma sąžininga ir pagrįsta kaina.

6.   Prieš paskelbdama pirmenybinius užsakymus pagal 1 dalį, Komisija numatomam pirmenybinio užsakymo gavėjui suteikia galimybę būti išklausytam apie užsakymo įgyvendinamumą ir detales. Komisija neteikia pirmenybinio užsakymo, kai:

| a) | įmonė negali įvykdyti pirmenybinio užsakymo net ir teikdama jam pirmenybę, nes nepakanka gamybos gebos, gamybos pajėgumų, arba dėl techninių priežasčių; |
| --- | --- |

a)

įmonė negali įvykdyti pirmenybinio užsakymo net ir teikdama jam pirmenybę, nes nepakanka gamybos gebos, gamybos pajėgumų, arba dėl techninių priežasčių;

| b) | jei priėmus užsakymą įmonei būtų užkrauta nepagrįsta ekonominė našta ir kiltų ypatingų sunkumų, įskaitant didelę riziką veiklos tęstinumui. |
| --- | --- |

b)

jei priėmus užsakymą įmonei būtų užkrauta nepagrįsta ekonominė našta ir kiltų ypatingų sunkumų, įskaitant didelę riziką veiklos tęstinumui.

7.   Kai reikalaujama, kad įmonė priimtų pirmenybinį užsakymą ir teiktų jam pirmenybę, ji neatsako už sutartinių pareigų nevykdymą, kuris yra būtinas, kad būtų galima vykdyti pirmenybinius užsakymus. Atsakomybė netaikoma tik tiek, kiek sutartinių pareigų pažeidimas buvo būtinas, kad būtų laikomasi pirmenybinės pareigos.

8.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomos praktinės ir veiklos priemonės, susijusios su pirmenybinių užsakymų veikimu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

27 straipsnis

Bendras pirkimas

1.   Kai aktyvuojama krizės padėtis pagal 23 straipsnį, dviejų ar daugiau valstybių narių prašymu Komisija visų dalyvauti norinčių valstybių narių (toliau – dalyvaujanti valstybė narė) vardu gali veikti kaip centrinė perkančioji organizacija vykdant kilus krizei svarbių produktų, skirtų ypatingos svarbos sektoriams, viešuosius pirkimus (toliau – bendras pirkimas). Dalyvavimas bendrame pirkime nedaro poveikio kitoms viešųjų pirkimų procedūroms. Prašyme dėl bendro pirkimo išdėstomos priežastys, kuriomis jis grindžiamas, ir šis prašymas naudojamas tik siekiant šalinti puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimus, dėl kurių kilo krizė.

2.   Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, įvertina prašymo naudingumą, būtinumą ir proporcingumą. Jei Komisija ketina į prašymą neatsižvelgti, ji apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares ir Europos puslaidininkių tarybą ir nurodo atsisakymo priežastis.

3.   Komisija parengia pasiūlymą dėl susitarimo, kurį turi pasirašyti dalyvaujančios valstybės narės. Tokiu susitarimu išsamiai organizuojamas 1 dalyje nurodytas bendras pirkimas, įskaitant bendro pirkimo mechanizmo taikymo ir prisiimtinų įsipareigojimų motyvus, ir nustatomi Komisijos įgaliojimai veikti dalyvaujančių valstybių narių vardu.

4.   Komisija vykdo šiame reglamente numatytus viešuosius pirkimus vadovaudamasi jos viešiesiems pirkimams Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046 (33) (toliau – Finansinis reglamentas) nustatytomis taisyklėmis. Komisija gali būti pajėgi ir atsakinga visų dalyvaujančių valstybių narių vardu sudaryti sutartis su ekonominės veiklos vykdytojais, įskaitant atskirus kilus krizei svarbių produktų gamintojus, dėl tokių produktų pirkimo arba dėl tokių produktų gamybos ar kūrimo finansavimo mainais į pirmenybinę teisę į rezultatą.

5.   Kai kilus krizei svarbių produktų pirkimas finansuojamas ir iš Sąjungos biudžeto, konkrečios sąlygos gali būti nustatytos konkrečiuose susitarimuose su ekonominės veiklos vykdytojais.

6.   Komisija dalyvaujančių valstybių narių vardu vykdo viešųjų pirkimų procedūras ir su ekonominės veiklos vykdytojais sudaro pirkimo sutartis. Komisija paprašo dalyvaujančių valstybių narių paskirti atstovus, kurie dalyvautų rengiant viešųjų pirkimų procedūras. Už įsigytų produktų diegimą, naudojimą arba perpardavimą ir toliau atsako dalyvaujančios valstybės narės pagal 3 dalyje nurodytą susitarimą.

7.   Bendro pirkimo paskelbimas pagal šį straipsnį nedaro poveikio kitoms Finansiniame reglamente nustatytoms priemonėms.

V SKYRIUS

Valdymas

1 skirsnis

Europos puslaidininkių taryba

28 straipsnis

Europos puslaidininkių tarybos įsteigimas ir užduotys

1.   Įsteigiama Europos puslaidininkių taryba.

2.   Europos puslaidininkių taryba pagal šį reglamentą teikia Komisijai konsultacijas, pagalbą ir rekomendacijas, visų pirma:

| a) | konsultuoja Iniciatyvos klausimais Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybą; |
| --- | --- |

a)

konsultuoja Iniciatyvos klausimais Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybą;

| b) | konsultuoja Komisiją vertinant paraiškas dėl integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų; |
| --- | --- |

b)

konsultuoja Komisiją vertinant paraiškas dėl integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų;

| c) | keičiasi su Komisija nuomonėmis apie geriausius būdus užtikrinti, laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės, veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių, konfidencialios informacijos ir komercinių paslapčių apsaugą ir vykdymą, tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, kiek tai susiję su puslaidininkių sektoriumi; |
| --- | --- |

c)

keičiasi su Komisija nuomonėmis apie geriausius būdus užtikrinti, laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės, veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių, konfidencialios informacijos ir komercinių paslapčių apsaugą ir vykdymą, tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, kiek tai susiję su puslaidininkių sektoriumi;

| d) | aptaria ir rengia konkrečių sektorių ir technologijų, kurie gali turėti didelį socialinį poveikį ar poveikį aplinkai arba svarbą saugumui ir todėl turi būti sertifikuoti kaip žalieji, patikimi ir saugūs produktai, nustatymą; |
| --- | --- |

d)

aptaria ir rengia konkrečių sektorių ir technologijų, kurie gali turėti didelį socialinį poveikį ar poveikį aplinkai arba svarbą saugumui ir todėl turi būti sertifikuoti kaip žalieji, patikimi ir saugūs produktai, nustatymą;

| e) | sprendžia klausimus, susijusius su strategine analize, stebėsena, įspėjimo bei prevenciniais veiksmais ir reagavimu į krizes; |
| --- | --- |

e)

sprendžia klausimus, susijusius su strategine analize, stebėsena, įspėjimo bei prevenciniais veiksmais ir reagavimu į krizes;

| f) | konsultuoja dėl krizės padėties priemonių pagal 24–27 straipsnius; |
| --- | --- |

f)

konsultuoja dėl krizės padėties priemonių pagal 24–27 straipsnius;

| g) | teikia konsultacijas ir rekomendacijas dėl nuoseklaus šio reglamento įgyvendinimo, palengvindama valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

g)

teikia konsultacijas ir rekomendacijas dėl nuoseklaus šio reglamento įgyvendinimo, palengvindama valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais.

3.   Europos puslaidininkių taryba konsultuoja Komisiją klausimais, susijusiais su tarptautiniu bendradarbiavimu puslaidininkių srityje. Tuo tikslu ji gali atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansą, nuomones. Europos puslaidininkių taryba periodiškai aptaria toliau nurodytus klausimus ir informuoja Komisiją apie to aptarimo rezultatus:

| a) | kaip stiprinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimą pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, atsižvelgiant į esamus tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

a)

kaip stiprinti Sąjungos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimą pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, atsižvelgiant į esamus tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis valstybėmis;

| b) | kurioms trečiosioms valstybėms galėtų būti teikiama pirmenybė stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą puslaidininkių srityje, atsižvelgiant į:






  i) | papildomumą ir tarpusavio priklausomybę puslaidininkių tiekimo grandinėje; |
| --- | --- | --- |

b)

kurioms trečiosioms valstybėms galėtų būti teikiama pirmenybė stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą puslaidininkių srityje, atsižvelgiant į:

i)

papildomumą ir tarpusavio priklausomybę puslaidininkių tiekimo grandinėje;

| ii) | prekybos politikos, tarifų, eksporto apribojimų, prekybos kliūčių, taip pat verslo uždarymo, Sąjungos pagrindinių rinkos dalyvių veiklos perkėlimo į kitas valstybes ar jų įsigijimo, kai juos įsigyja trečiosiose valstybėse įsisteigę subjektai, poveikį puslaidininkių tiekimui, remiantis viešai prieinama informacija; |
| --- | --- |

ii)

prekybos politikos, tarifų, eksporto apribojimų, prekybos kliūčių, taip pat verslo uždarymo, Sąjungos pagrindinių rinkos dalyvių veiklos perkėlimo į kitas valstybes ar jų įsigijimo, kai juos įsigyja trečiosiose valstybėse įsisteigę subjektai, poveikį puslaidininkių tiekimui, remiantis viešai prieinama informacija;

| iii) | galimą indėlį į tiekimo saugumą, atsižvelgiant į puslaidininkių, tarpinių produktų ir žaliavų, reikalingų puslaidininkiams arba tarpiniams produktams gaminti, gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

iii)

galimą indėlį į tiekimo saugumą, atsižvelgiant į puslaidininkių, tarpinių produktų ir žaliavų, reikalingų puslaidininkiams arba tarpiniams produktams gaminti, gamybos pajėgumus;

| iv) | esamus tos trečiosios valstybės ir Sąjungos bendradarbiavimo susitarimus. |
| --- | --- |

iv)

esamus tos trečiosios valstybės ir Sąjungos bendradarbiavimo susitarimus.

Šia dalimi nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvoms pagal Sutartis.

4.   Kai tinkama, Europos puslaidininkių taryba užtikrina koordinavimą, bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su atitinkamomis reagavimo į krizę ir pasirengimo krizei struktūromis, sukurtomis pagal Sąjungos teisę.

29 straipsnis

Europos puslaidininkių tarybos struktūra

1.   Europos puslaidininkių taryba sudaroma iš visų valstybių narių atstovų. Komisijos atstovas yra Europos puslaidininkių tarybos pirmininkas.

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria aukšto lygio atstovą į Europos puslaidininkių tarybą. Kai aktualu, kiek tai susiję su funkcija ir ekspertinėmis žiniomis, valstybė narė gali turėti daugiau nei vieną atstovą skirtingoms Europos puslaidininkių tarybos užduotims. Kiekvienas Europos puslaidininkių tarybos narys turi savo pavaduotoją. Balsavimo teises turi tik valstybės narės. Kiekviena valstybė narė turi tik vieną balsą, nepriklausomai nuo to, kiek atstovų ji turi.

3.   Savo pirmajame posėdyje Europos puslaidininkių taryba, remdamasi pirmininko pasiūlymu ir jai pritarus, priima savo darbo tvarkos taisykles.

4.   Konkretiems klausimams nagrinėti pirmininkas gali sudaryti nuolatinius arba laikinus pogrupius.

Kai tikslinga, pirmininkas pakviečia organizacijas, atstovaujančias puslaidininkių vertės kūrimo grandinei, Procesorių ir puslaidininkių technologijų pramonės aljansui, profesinėms sąjungoms ir Sąjungos lygmens puslaidininkių naudotojams, kad jos stebėtojų teisėmis prisidėtų prie tokių pogrupių veiklos.

Sudaromas pogrupis, į kurį įtraukiamos Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijos; šis pogrupis nagrinėja konkrečius strateginių technologijų krypčių aspektus ir apie tai praneša Europos puslaidininkių tarybai.

30 straipsnis

Europos puslaidininkių tarybos veikimas

1.   Europos puslaidininkių taryba eilinius posėdžius rengia bent kartą per metus. Komisijos arba valstybės narės prašymu ir, kaip nurodyta 20 ir 23 straipsniuose, ji gali šaukti neeilinius posėdžius.

2.   Europos puslaidininkių taryba rengia atskirus posėdžius savo užduotims, nurodytoms 28 straipsnio 2 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalies b, d, e ir f punktuose, vykdyti.

3.   Pirmininkas sušaukia posėdžius ir parengia darbotvarkę pasikonsultavęs su Europos puslaidininkių tarybos nariais, atsižvelgdamas į Europos puslaidininkių tarybos užduotis pagal šį reglamentą ir jos darbo tvarkos taisykles.

Komisija Europos puslaidininkių tarybai teikia administracinę ir analitinę paramą veiklai pagal 28 straipsnį vykdyti.

4.   Kai tikslinga, pirmininkas įtraukia puslaidininkių sektoriui atstovaujančias organizacijas ir kviečia konkrečių ekspertinių žinių atitinkamu klausimu turinčius ekspertus, be kita ko, iš suinteresuotųjų subjektų organizacijų, taip pat paskiria stebėtojus dalyvauti posėdžiuose, be kita ko, narių siūlymu. Pirmininkas gali padėti Europos puslaidininkių tarybai keistis informacija su kitais Sąjungos organais, įstaigomis, agentūromis ir ekspertų bei patariamosiomis grupėmis. Tuo tikslu pirmininkas kviečia Europos Parlamento atstovą nuolatinio stebėtojo teisėmis į Europos puslaidininkių tarybą, visų pirma į posėdžius, susijusius su IV skyriumi dėl stebėsenos ir reagavimo į krizes. Pirmininkas užtikrina, kad atitinkamos kitos Sąjungos institucijos ir organai stebėtojų teisėmis dalyvautų Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose, susijusiuose su IV skyriumi dėl stebėsenos ir reagavimo į krizes.

Stebėtojai ir ekspertai neturi balsavimo teisės ir nedalyvauja rengiant Europos puslaidininkių tarybos ir jos pogrupių nuomones, rekomendacijas ar patarimus. Kai tikslinga, Europos puslaidininkių taryba gali pakviesti tuos stebėtojus ir ekspertus prisidėti informacija ir įžvalgomis.

5.   Europos puslaidininkių taryba imasi reikiamų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti pagal 32 straipsnį.

2 skirsnis

Nacionalinės kompetentingos institucijos

31 straipsnis

Nacionalinių kompetentingų institucijų ir vienų bendrų nacionalinių kontaktinių punktų paskyrimas

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų, kad jos užtikrintų šio reglamento taikymą ir įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu.

2.   Kai valstybė narė paskiria daugiau nei vieną nacionalinę kompetentingą instituciją, ji aiškiai nustato atitinkamas tų institucijų pareigas ir užtikrina, kad jos veiksmingai ir efektyviai bendradarbiautų vykdydamos savo užduotis pagal šį reglamentą, be kita ko, susijusias su 3 dalyje nurodyto vieno bendro nacionalinio kontaktinio punkto paskyrimu ir veikla.

3.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną bendrą nacionalinį kontaktinį punktą ryšių palaikymo funkcijai vykdyti, kad būtų užtikrintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas su kitų valstybių narių nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, Komisija ir Europos puslaidininkių taryba (bendras kontaktinis punktas). Kai valstybė narė paskiria tik vieną kompetentingą instituciją, ta kompetentinga institucija vykdo ir vieno bendro kontaktinio punkto funkcijas.

4.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie nacionalinės kompetentingos institucijos arba daugiau nei vienos nacionalinės kompetentingos institucijos ir vieno bendro nacionalinio kontaktinio punkto paskyrimą, įskaitant tikslias jų užduotis ir pareigas pagal šį reglamentą, jų kontaktinę informaciją ir visus vėlesnius jų pakeitimus.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, įskaitant paskirtą vieną bendrą kontaktinį punktą, naudotųsi savo įgaliojimus nešališkai, skaidriai ir laiku ir kad joms būtų suteikti įgaliojimai ir pakankami techniniai, finansiniai ir žmogiškieji ištekliai jų užduotims pagal šį reglamentą vykdyti.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, kai tinkama ir laikydamosi Sąjungos ir nacionalinės teisės, konsultuotųsi ir bendradarbiautų su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis.

Komisija padeda nacionalinėms kompetentingoms institucijoms keistis patirtimi.

VI SKYRIUS

Konfidencialumas ir sankcijos

32 straipsnis

Konfidencialios informacijos tvarkymas

1.   Informacija, gauta įgyvendinant šį reglamentą, naudojama tik šio reglamento tikslais ir saugoma atitinkamos Sąjungos ir nacionalinės teisės.

2.   Informacijai, gautai pagal 15, 20 bei 25 straipsnius ir 26 straipsnio 3 dalį, taikomas profesinės paslapties reikalavimas ir ji saugoma pagal Sąjungos institucijoms taikytinas taisykles ir atitinkamą nacionalinę teisę; be kita ko, aktyvuojamos už tų taisyklių pažeidimus taikytinos nuostatos.

3.   Komisija ir nacionalinės institucijos, jų pareigūnai, tarnautojai ir kiti asmenys, dirbantys prižiūrint šioms institucijoms, užtikrina informacijos ir duomenų, gautų vykdant jų užduotis ir veiklą, konfidencialumą taip, kad visų pirma būtų apsaugotos intelektinės nuosavybės teisės ir neskelbtina verslo informacija arba komercinės paslaptys. Ši pareiga taikoma visiems valstybių narių atstovams, stebėtojams, ekspertams ir kitiems dalyviams, dalyvaujantiems Europos puslaidininkių tarybos posėdžiuose pagal 28 straipsnį, ir Puslaidininkių komiteto nariams pagal 38 straipsnio 1 dalį.

4.   Komisija numato standartizuotas ir saugias pagal šį reglamentą gautos informacijos rinkimo, tvarkymo ir saugojimo priemones.

5.   Komisija ir valstybės narės su trečiųjų valstybių, su kuriomis jos yra sudariusios dvišalius arba daugiašalius konfidencialumo susitarimus reikiamam konfidencialumo lygiui užtikrinti, kompetentingomis institucijomis prireikus gali keistis pagal 20 ir 25 straipsnius gauta informacija tik suvestine forma, kad nebūtų atskleistos bet kokios išvados apie konkrečią bendrovės padėtį valstybėje narėje. Prieš Komisijai arba valstybėms narėms pradedant keistis informacija, jos Europos puslaidininkių tarybai praneša apie informaciją, kuria bus dalijamasi, ir atitinkamą konfidencialumo susitarimą.

Keisdamasi informacija su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis, Komisija paskiria ir naudoja vieną bendrą kontaktinį punktą Sąjungoje, kad būtų lengviau perduoti tokią informaciją ar duomenis konfidencialiu būdu taikant atitinkamas Komisijos procedūras.

6.   Komisija, atsižvelgdama į patirtį, įgytą renkant informaciją, prireikus gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma praktinė konfidencialios informacijos tvarkymo keičiantis informacija pagal šį reglamentą tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

33 straipsnis

Sankcijos

1.   Komisija gali, jei ji mano, kad tai būtina ir proporcinga, priimti sprendimą:

| a) | skirti baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją atsakydama į prašymą, pateiktą pagal 25 straipsnį, arba nepateikia informacijos iki nustatyto termino; |
| --- | --- |

a)

skirti baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją atsakydama į prašymą, pateiktą pagal 25 straipsnį, arba nepateikia informacijos iki nustatyto termino;

| b) | skirti baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo nevykdo pareigos pagal 25 straipsnio 7 dalį ir 26 straipsnio 3 dalį informuoti Komisiją apie trečiosios valstybės pareigą; |
| --- | --- |

b)

skirti baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo nevykdo pareigos pagal 25 straipsnio 7 dalį ir 26 straipsnio 3 dalį informuoti Komisiją apie trečiosios valstybės pareigą;

| c) | skirti periodines baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo nevykdo pareigos pagal 26 straipsnį teikti pirmenybę kilus krizei svarbių produktų gamybai. |
| --- | --- |

c)

skirti periodines baudas, kai įmonė tyčia arba dėl didelio aplaidumo nevykdo pareigos pagal 26 straipsnį teikti pirmenybę kilus krizei svarbių produktų gamybai.

2.   Prieš priimdama sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį, Komisija suteikia įmonėms galimybę būti išklausytoms pagal 36 straipsnį. Siekdama nustatyti, ar periodinės baudos yra būtinos ir proporcingos, ji atsižvelgia į tokių įmonių pateiktas tinkamai motyvuotą pagrindimą.

3.   Baudos, skiriamos 1 dalies a punkte nurodytais atvejais, negali viršyti 300 000 EUR.

Baudos, skiriamos 1 dalies b punkte nurodytais atvejais, negali viršyti 150 000 EUR.

Jei atitinkama įmonė yra MVĮ, skiriamos baudos negali viršyti 50 000 EUR.

4.   1 dalies c punkte nurodytu atveju skiriamos periodinės baudos negali viršyti 1,5 % esamos dienos apyvartos už kiekvieną 26 straipsnyje nustatytos pareigos nevykdymo darbo dieną, skaičiuojant nuo sprendime, kuriuo buvo pateiktas pirmenybinis užsakymas, nustatytos dienos.

Jei atitinkama įmonė yra MVĮ, skiriamos periodinės baudos negali viršyti 0,5 % esamos dienos apyvartos.

5.   Nustatydama baudos arba periodinės baudos dydį Komisija atsižvelgia į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę, o tais atvejais, kai nevykdoma pareiga priimti ir teikti pirmenybę pirmenybiniams užsakymams, nustatytiems 26 straipsnyje, ir į tai, ar įmonė iš dalies įvykdė pirmenybinį užsakymą, tinkamai laikantis proporcingumo ir tinkamumo principų.

6.   Įmonei įvykdžius reikalavimus, kurių vykdymą siekta užtikrinti skiriant periodinę baudą, Komisija gali nustatyti mažesnę galutinę periodinę baudą, nei numatyta pirminiame sprendime.

7.   Teisingumo Teismas turi neribotą jurisdikciją peržiūrėti sprendimus, kuriais Komisija nustatė baudą arba periodinę baudą. Jis gali panaikinti, sumažinti arba padidinti skirtą baudą arba periodinę baudą.

34 straipsnis

Sankcijų skyrimo senaties terminas

1.   33 straipsniu Komisijai suteiktiems įgaliojimams taikomi šie senaties terminai:

| a) | dveji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl prašymų pateikti informaciją pagal 25 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

dveji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl prašymų pateikti informaciją pagal 25 straipsnį;

| b) | dveji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl informavimo pareigos pagal 25 straipsnio 7 dalį ir 26 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

b)

dveji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl informavimo pareigos pagal 25 straipsnio 7 dalį ir 26 straipsnio 3 dalį;

| c) | treji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl pareigos teikti pirmenybę kilus krizei svarbių produktų gamybai pagal 26 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

treji metai, jei pažeidžiamos nuostatos dėl pareigos teikti pirmenybę kilus krizei svarbių produktų gamybai pagal 26 straipsnį.

2.   1 dalyje nurodyti senaties terminai skaičiuojami nuo tos dienos, kurią padarytas pažeidimas. Jeigu pažeidimai daromi nuolat arba yra kartotiniai, senaties terminai pradedami skaičiuoti nuo tos dienos, kurią padarytas paskutinis pažeidimas.

3.   Bet kokie veiksmai, kurių imasi Komisija ar valstybių narių kompetentingos institucijos siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, nutraukia senaties terminą.

4.   Senaties termino nutraukimas taikomas visoms šalims, kurios laikomos atsakingomis už dalyvavimą darant pažeidimą.

5.   Po kiekvieno nutraukimo terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo. Tačiau senaties terminas sueina ne vėliau kaip tą dieną, kurią baigiasi dvigubam senaties terminui lygus laikotarpis, per kurį Komisija neskyrė baudos ar periodinės baudos. Tas laikotarpis pratęsiamas tiek, kiek senaties termino skaičiavimas laikinai sustabdomas dėl to, kad Komisijos sprendimas nagrinėjamas Teisingumo Teisme.

35 straipsnis

Sankcijų vykdymo senaties terminas

1.   Komisijos įgaliojimams užtikrinti sprendimų, priimtų pagal 33 straipsnį, vykdymą taikomas trejų metų senaties terminas.

2.   Skaičiuojama nuo galutinio sprendimo įsigaliojimo dienos.

3.   Baudų ir periodinių baudų išieškojimo senaties termino skaičiavimas nutraukiamas:

| a) | pranešimu apie sprendimą, kuriuo keičiamas pirminis baudos ar periodinės baudos dydis arba atmetamas prašymas dėl pakeitimo; |
| --- | --- |

a)

pranešimu apie sprendimą, kuriuo keičiamas pirminis baudos ar periodinės baudos dydis arba atmetamas prašymas dėl pakeitimo;

| b) | bet kuriuo Komisijos arba Komisijos prašymu veikiančios valstybės narės veiksmu, skirtu baudos ar periodinės baudos mokėjimui užtikrinti. |
| --- | --- |

b)

bet kuriuo Komisijos arba Komisijos prašymu veikiančios valstybės narės veiksmu, skirtu baudos ar periodinės baudos mokėjimui užtikrinti.

4.   Po kiekvieno nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo.

5.   Baudų ir periodinių baudų išieškojimo senaties termino skaičiavimas sustabdomas tol, kol:

| a) | nesibaigė baudai sumokėti skirtas laikas; |
| --- | --- |

a)

nesibaigė baudai sumokėti skirtas laikas;

| b) | baudos mokėjimo vykdymas sustabdomas Teisingumo Teismo sprendimu. |
| --- | --- |

b)

baudos mokėjimo vykdymas sustabdomas Teisingumo Teismo sprendimu.

36 straipsnis

Teisė būti išklausytam dėl sankcijų skyrimo

1.   Prieš priimdama sprendimą pagal 33 straipsnį, Komisija atitinkamai įmonei suteikia galimybę būti išklausytai dėl:

| a) | Komisijos preliminarių išvadų, įskaitant bet kurį klausimą, dėl kurio Komisija buvo pareiškusi prieštaravimų; |
| --- | --- |

a)

Komisijos preliminarių išvadų, įskaitant bet kurį klausimą, dėl kurio Komisija buvo pareiškusi prieštaravimų;

| b) | priemonių, kurių Komisija gali ketinti imtis, atsižvelgusi į preliminarias išvadas, nurodytas a punkte. |
| --- | --- |

b)

priemonių, kurių Komisija gali ketinti imtis, atsižvelgusi į preliminarias išvadas, nurodytas a punkte.

2.   Atitinkamos įmonės gali pateikti savo pastabas dėl Komisijos preliminarių išvadų, nurodytų 1 dalies a punkte, per Komisijos preliminariose išvadose nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 14 dienų.

3.   Komisija pagrindžia savo sprendimus tik tais prieštaravimais, dėl kurių atitinkamos įmonės turėjo galimybę pateikti pastabas.

4.   Vykstant procedūrai visapusiškai gerbiamos atitinkamos įmonės teisės į gynybą. Atitinkama įmonė turi teisę susipažinti su Komisijos byla laikantis suderėto atskleidimo sąlygų, atsižvelgiant į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo komercines paslaptis. Teisė susipažinti su byla netaikoma konfidencialiai informacijai ir Komisijos ar valstybių narių institucijų vidaus dokumentams. Visų pirma, teisė susipažinti netaikoma Komisijos ir valstybių narių institucijų tarpusavio korespondencijai. Jokia šios dalies nuostata nekliudo Komisijai atskleisti ir naudoti informacijos, kuri yra būtina pažeidimui įrodyti.

VII SKYRIUS

Deleguotieji įgaliojimai ir komiteto procedūra

37 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 17 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2023 m. rugsėjo 19 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 17 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Tai nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnio 2 arba 3 dalį, arba 17 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

38 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas (Puslaidininkių komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

VIII SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

39 straipsnis

Reglamento (ES) 2021/694 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2021/694 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

  „2.   Programa turi šešis tarpusavyje susijusius konkrečius tikslus:“; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

„2.   Programa turi šešis tarpusavyje susijusius konkrečius tikslus:“;

| b) | papildoma šiuo punktu:






  „f) | 6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“.“; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiuo punktu:

„f)

6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „8a straipsnis
  6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“
  Sąjungos finansiniu įnašu pagal 6 konkretų tikslą „Puslaidininkiai“ siekiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1781) 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nustatytų tikslų (*1).


  (*1)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (OL L 229, 18.9.2023, p. 1).“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

Sąjungos finansiniu įnašu pagal 6 konkretų tikslą „Puslaidininkiai“ siekiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1781) 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nustatytų tikslų (*1).

(*1)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (OL L 229, 18.9.2023, p. 1).“;"

*1

| 3) | 9 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 8 168 000 000 EUR einamosiomis kainomis.


  2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:






  a) | 2 019 914 000 EUR skiriama 1 konkrečiam tikslui „Našioji kompiuterija“; |
| --- | --- | --- |

3)

9 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 8 168 000 000 EUR einamosiomis kainomis.

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

a)

2 019 914 000 EUR skiriama 1 konkrečiam tikslui „Našioji kompiuterija“;

| b) | 1 663 956 000 EUR skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“; |
| --- | --- |

b)

1 663 956 000 EUR skiriama 2 konkrečiam tikslui „Dirbtinis intelektas“;

| c) | 1 399 566 000 EUR skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“; |
| --- | --- |

c)

1 399 566 000 EUR skiriama 3 konkrečiam tikslui „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“;

| d) | 507 347 000 EUR skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“; |
| --- | --- |

d)

507 347 000 EUR skiriama 4 konkrečiam tikslui „Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“;

| e) | 1 002 217 000 EUR skiriama 5 konkrečiam tikslui „Skaitmeninio pajėgumo ir sąveikumo diegimas ir geriausias panaudojimas“; |
| --- | --- |

e)

1 002 217 000 EUR skiriama 5 konkrečiam tikslui „Skaitmeninio pajėgumo ir sąveikumo diegimas ir geriausias panaudojimas“;

| f) | 1 575 000 000 EUR skiriama 6 konkrečiam tikslui „Puslaidininkiai“.“ |
| --- | --- |

f)

1 575 000 000 EUR skiriama 6 konkrečiam tikslui „Puslaidininkiai“.“

| 4) | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Bendradarbiavimui su šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal 1, 2, 3 ir 6 konkrečius tikslus taikomas 12 straipsnis.“
  ; |
| --- | --- |

4)

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Bendradarbiavimui su šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis pagal 1, 2, 3 ir 6 konkrečius tikslus taikomas 12 straipsnis.“

| 5) | 12 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Jeigu pateisinama tinkamai pagrįstomis saugumo priežastimis, darbo programoje taip pat gali būti nurodyta, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir Sąjungoje įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai, gali atitikti dalyvavimo visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal 1, 2 ir 6 konkrečius tikslus reikalavimus tik tuo atveju, jei jie tenkina reikalavimus, kuriuos turi įvykdyti tie teisės subjektai, kad užtikrintų Sąjungos ir valstybių narių esminių saugumo interesų ir įslaptintų dokumentų informacijos apsaugą. Tie reikalavimai nustatomi darbo programoje.“
  ; |
| --- | --- |

5)

12 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Jeigu pateisinama tinkamai pagrįstomis saugumo priežastimis, darbo programoje taip pat gali būti nurodyta, kad asocijuotosiose valstybėse įsisteigę teisės subjektai ir Sąjungoje įsisteigę, tačiau iš trečiųjų valstybių kontroliuojami teisės subjektai, gali atitikti dalyvavimo visuose arba kai kuriuose veiksmuose pagal 1, 2 ir 6 konkrečius tikslus reikalavimus tik tuo atveju, jei jie tenkina reikalavimus, kuriuos turi įvykdyti tie teisės subjektai, kad užtikrintų Sąjungos ir valstybių narių esminių saugumo interesų ir įslaptintų dokumentų informacijos apsaugą. Tie reikalavimai nustatomi darbo programoje.“

| 6) | 13 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „3.   6 konkretaus tikslo sinergija su kitomis Sąjungos programomis aprašyta 6 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2023/1781 III priede.“
  ; |
| --- | --- |

6)

13 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   6 konkretaus tikslo sinergija su kitomis Sąjungos programomis aprašyta 6 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2023/1781 III priede.“

| 7) | 14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą, laikantis Finansinio reglamento, arba taikant netiesioginį valdymą pavedant tam tikras vykdymo užduotis įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte, vadovaujantis šio reglamento 4–8a straipsniais. Įstaigos, kurioms patikėta įgyvendinti Programą, gali nukrypti nuo šiame reglamente išdėstytų dalyvavimo ir platinimo taisyklių tik jei toks nukrypimas yra numatytas teisės akte, kuriuo tos įstaigos įsteigiamos arba joms pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, arba įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto ii, iii arba v papunktyje, atveju, jei toks nukrypimas yra numatytas susitarime dėl įnašo ir to reikia dėl tokių įstaigų specifinių veikimo poreikių arba dėl veiksmo pobūdžio.“
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą, laikantis Finansinio reglamento, arba taikant netiesioginį valdymą pavedant tam tikras vykdymo užduotis įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte, vadovaujantis šio reglamento 4–8a straipsniais. Įstaigos, kurioms patikėta įgyvendinti Programą, gali nukrypti nuo šiame reglamente išdėstytų dalyvavimo ir platinimo taisyklių tik jei toks nukrypimas yra numatytas teisės akte, kuriuo tos įstaigos įsteigiamos arba joms pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, arba įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto ii, iii arba v papunktyje, atveju, jei toks nukrypimas yra numatytas susitarime dėl įnašo ir to reikia dėl tokių įstaigų specifinių veikimo poreikių arba dėl veiksmo pobūdžio.“

| b) | papildomas šia dalimi:

  „4.   Kai tenkinamos Reglamento (ES) 2023/1781 27 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikomas tas straipsnis.“
  ; |
| --- | --- |

b)

papildomas šia dalimi:

„4.   Kai tenkinamos Reglamento (ES) 2023/1781 27 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikomas tas straipsnis.“

| 8) | 17 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama siekiant 3–8a straipsniuose nustatytų tikslų.“
  ; |
| --- | --- |

8)

17 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais prisidedama siekiant 3–8a straipsniuose nustatytų tikslų.“

| 9) | I priedas papildomas šiuo punktu:

  „6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

  Veiksmai pagal 6 konkretų tikslą nurodyti Reglamento (ES) 2023/1781 I priede.“; |
| --- | --- |

9)

I priedas papildomas šiuo punktu:

„6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

Veiksmai pagal 6 konkretų tikslą nurodyti Reglamento (ES) 2023/1781 I priede.“;

| 10) | II priedas papildomas šiuo punktu:

  „6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

  Išmatuojami rodikliai, skirti 6 konkretaus tikslo įgyvendinimui stebėti ir pažangos ataskaitai teikti, nustatyti Reglamento (ES) 2023/1781 II priede.“; |
| --- | --- |

10)

II priedas papildomas šiuo punktu:

„6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

Išmatuojami rodikliai, skirti 6 konkretaus tikslo įgyvendinimui stebėti ir pažangos ataskaitai teikti, nustatyti Reglamento (ES) 2023/1781 II priede.“;

| 11) | III priedas papildomas šiuo punktu:

  „6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

  6 konkretaus tikslo sinergija su Sąjungos programomis nurodyta Reglamento (ES) 2023/1781 III priede.“ |
| --- | --- |

11)

III priedas papildomas šiuo punktu:

„6 konkretus tikslas: „Puslaidininkiai“

6 konkretaus tikslo sinergija su Sąjungos programomis nurodyta Reglamento (ES) 2023/1781 III priede.“

40 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2026 m. rugsėjo 20 d., o vėliau – kas ketverius metus Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento vertinimo ir peržiūros ataskaitas. Ataskaitos skelbiamos viešai.

2.   Šio reglamento vertinimo ir peržiūros tikslais Europos puslaidininkių taryba, valstybės narės ir nacionalinės kompetentingos institucijos Komisijai jos prašymu pateikia informaciją.

3.   Atlikdama vertinimą ir peržiūrą, Komisija atsižvelgia į Europos puslaidininkių tarybos, Europos Parlamento, Tarybos ir kitų susijusių įstaigų ar šaltinių nuomones ir išvadas.

41 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. rugsėjo 13 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OL C 365, 2022 9 23, p. 34.

1

(2)  
  OL C 498, 2022 12 30, p. 94.

2

(3)  
  2023 m. liepos 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

4

(5)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

5

(6)  
  2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014 (OL L 427, 2021 11 30, p. 17).

6

(7)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

7

(8)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (OL L 166, 2021 5 11, p. 1).

8

(9)  
  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

9

(10)  
  2019 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva (ES) 2020/262, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija) (OL L 58, 2020 2 27, p. 4).

10

(11)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016 6 15, p. 1).

11

(12)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo (OL L 157, 2004 4 30, p. 45).

12

(13)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

13

(14)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

14

(15)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

15

(16)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

16

(17)  
  2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (OL L 167, 2001 6 22, p. 10).

17

(18)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

18

(19)  
  2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2555 dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 910/2014 ir Direktyva (ES) 2018/1972 ir panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (TIS 2 direktyva) (OL L 333, 2022 12 27, p. 80).

19

(20)  
  2019 m. kovo 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/534 „5G tinklų kibernetinis saugumas“ (OL L 88, 2019 3 29, p. 42).

20

(21)  
  2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (OL L 134, 2009 5 29, p. 1).

21

(22)  
  2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/479 dėl bendrų eksporto taisyklių (OL L 83, 2015 3 27, p. 34).

22

(23)  
  2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2557 dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2008/114/EB (OL L 333, 2022 12 27, p. 164).

23

(24)  
  1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985 8 7, p. 29).

24

(25)  
  2022 m. vasario 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2022/210 dėl bendro Sąjungos priemonių rinkinio puslaidininkių trūkumo problemai spręsti ir dėl ES puslaidininkių ekosistemos stebėsenos mechanizmo (OL L 35, 2022 2 17, p. 17).

25

(26)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

26

(27)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

27

(28)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

28

(29)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

29

(30)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

30

(31)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

31

(32)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

32

(33)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

33

---

I PRIEDAS

VEIKSMAI

Techninis Iniciatyvos apibūdinimas: veiksmų aprėptis

Pradiniai ir prireikus tolesni pagal Iniciatyvą remiami veiksmai įgyvendinami pagal toliau pateikiamą techninį apibūdinimą.

I dalis.

Integrinių puslaidininkinių įtaisų technologijų projektavimo pajėgumai

Iniciatyva sukuriami didelio masto novatoriško integrinių puslaidininkinių įtaisų technologijų projektavimo pajėgumai, naudojant virtualią projektavimo platformą, prieinamą visoje Sąjungoje. Virtualią projektavimo platformą sudarys nauja novatoriško projektavimo infrastruktūra su išplėstinėmis bibliotekomis ir priemonėmis, integruojant daug esamų ir naujų technologijų (įskaitant besiformuojančias technologijas, pvz., integrinės fotonikos, kvantines ir DI / neuromorfines technologijas). Kartu su esamomis EDA priemonėmis ja bus sudarytos sąlygos kurti novatoriškus komponentus bei naujas sistemų koncepcijas ir pademonstruoti pagrindines funkcijas, pavyzdžiui, naujus metodus siekiant didelio našumo, mažo energijos suvartojimo, saugumo, naujos 3D ir heterogeninių sistemų architektūros ir kt.

Glaudžiai bendradarbiaujant su lustus naudojančių pramonės šakų atstovais iš įvairių ekonomikos sektorių, virtualioje projektavimo platformoje bus suburiamos projektavimo bendruomenės, intelektinės nuosavybės ir priemonių tiekėjai bei mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijos, kad jie galėtų teikti virtualių prototipų sprendimus, grindžiamus bendru technologijų plėtojimu. Bus dalijamasi rizika ir plėtojimo sąnaudomis, taip pat bus skatinami nauji internetiniai prieigos prie projektavimo priemonių metodai, apimantys lanksčius sąnaudų modelius, ypač prototipams kurti, ir bendrus sąsajų standartus.

Virtuali projektavimo platforma nuolat tobulinama ją papildant naujomis projektavimo galimybėmis, nes joje nuolat integruojama vis daugiau mažos vartojamosios galios procesorių (įskaitant atvirojo kodo, pvz., RISC-V) technologijų ir projektų. Be to, virtuali projektavimo platforma gali sudaryti sąlygas kurti kitas technologijas, pavyzdžiui, programuojamuosius lustus, grindžiamus programuojamosiomis loginėmis matricomis, naujas 3D ir heterogeninių sistemų architektūras ir kt. Jos paslaugos bus prieinamos debesijos priemonėmis, o taip maksimaliai padidinama prieiga ir atvirumas visai bendruomenei, sujungiant esamus ir naujus projektavimo centrus visose valstybėse narėse.

II dalis.

Pasirengimo novatoriškai gamybai, bandymams ir validavimui bandomosios linijos

Pagal Iniciatyvą remiamos gamybai, bandymams ir validavimui skirtos bandomosios linijos, padedančios panaikinti pažangių puslaidininkių technologijų atotrūkį tarp laboratorijų ir gamyklų, pavyzdžiui, tokių technologijų, kaip galios elektronikos architektūros ir medžiagos, skatinančios tvarią ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos kaupimą, išmaniąją gamybą laikantis aukščiausių aplinkos apsaugos standartų, automatizavimą ir elektromobilumą, mažesnį energijos suvartojimą, kibernetinį saugumą, funkcinę saugą, aukštesnio lygio kompiuterių veiksmingumą, arba proveržio technologijų, pvz., neuromorfinių ir įterptųjų DI lustų, integruotos fotonikos, grafeno ir kitų 2D medžiagomis grindžiamų technologijų, integravimas, integruojant elektroniką ir mikrofluidikus į heterogenines sistemas, taip pat technologinių sprendimų, skirtų elektroninių komponentų ir sistemų tvarumui ir žiediškumui didinti. Tikslinės sritys yra šios:

| a) | bandomosios linijos, kuriose atviru ir prieinamu būdu atliekami intelektinės nuosavybės blokų, virtualių prototipų, naujų projektų ir naujų integruotų heterogeninių sistemų veikimo eksperimentai, bandymai ir validavimas, be kita ko, naudojant proceso projektavimo rinkinius.
  Virtualioje projektavimo platformoje bus sudarytos sąlygos projektuoti naujus intelektinės nuosavybės blokus ir naujas sistemos koncepcijas, kurie turi būti išbandyti ir validuoti bandomosiose linijose naudojant ankstyvojo proceso projektavimo rinkinius, kad būtų galima nedelsiant gauti grįžtamąją informaciją modeliams patobulinti ir pagerinti prieš pradedant gamybą. Nuo pat pradžių Iniciatyva, užtikrinant sinergiją su projektavimo infrastruktūra, bus išplėstos kelios esamos bandomosios linijos, kad būtų galima naudotis projektavimo ir (virtualių) prototipų kūrimo projektais; |
| --- | --- |

a)

bandomosios linijos, kuriose atviru ir prieinamu būdu atliekami intelektinės nuosavybės blokų, virtualių prototipų, naujų projektų ir naujų integruotų heterogeninių sistemų veikimo eksperimentai, bandymai ir validavimas, be kita ko, naudojant proceso projektavimo rinkinius.

Virtualioje projektavimo platformoje bus sudarytos sąlygos projektuoti naujus intelektinės nuosavybės blokus ir naujas sistemos koncepcijas, kurie turi būti išbandyti ir validuoti bandomosiose linijose naudojant ankstyvojo proceso projektavimo rinkinius, kad būtų galima nedelsiant gauti grįžtamąją informaciją modeliams patobulinti ir pagerinti prieš pradedant gamybą. Nuo pat pradžių Iniciatyva, užtikrinant sinergiją su projektavimo infrastruktūra, bus išplėstos kelios esamos bandomosios linijos, kad būtų galima naudotis projektavimo ir (virtualių) prototipų kūrimo projektais;

| b) | naujos bandomosios linijos, skirtos puslaidininkių technologijoms, tokioms kaip visiškai nuskurdintas silicis ant izoliatoriaus iki 10–7 nm, pažangūs supančiosios užtūros tranzistoriai ir pažangieji mazgai (pvz., mažesni nei 2 nm), kurias papildo bandomosios linijos, skirtos 3D heterogeninių sistemų integracijai ir pažangiajam integravimui į korpusą. Bandomosiose linijose bus integruojama naujausia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bei jos rezultatai.
  Bandomosios linijos apims specialią projektavimo infrastruktūrą, susidedančią, pavyzdžiui, iš projektavimo modelių, kuriais imituojamas projektavimo priemonių, naudojamų grandynams ir lustinėms sistemoms projektuoti, gamybos procesas. Ši projektavimo infrastruktūra ir patogi naudoti bandomųjų linijų virtualizacija bus įdiegtos taip, kad jos būtų tiesiogiai prieinamos visoje Sąjungoje, naudojantis virtualia projektavimo platforma. Tokia sąsaja projektavimo bendruomenei suteiks galimybę išbandyti ir validuoti technologijų galimybes, prieš pateikiant jas rinkai. Taip bus užtikrinta, kad projektuojant naujus lustus ir sistemas būtų visapusiškai išnaudojamas naujų technologijų potencialas ir diegiamos pažangiausios inovacijos.
  Kartu šios bandomosios linijos prisidės prie Sąjungos intelektinę nuosavybės, įgūdžių ir inovacijų pažangos puslaidininkių gamybos technologijų srityje, taip pat sustiprins ir išplės Sąjungos poziciją naujos gamybos įrangos ir medžiagų pažangiems puslaidininkiniams moduliams, pvz., litografijos ir plokštelių technologijų, srityje.
  Turi būti organizuojamas glaudus derinimas ir bendradarbiavimas su pramonės atstovais, kad būtų galima vadovauti šiam pajėgumų didinimui ir itin svarbiam pasirinktų tinkamų bandomųjų linijų, apimančių, pavyzdžiui, pažangųjį integravimą į korpusą, 3D heterogeninių sistemų integravimo technologiją ir svarbias papildomas funkcijas, tokias kaip silicio fotoniką, galios elektroniką, jutiklių technologijas, silicio grafeną ir kvantines technologijas, integravimui nuo pat pradžių. Ši galinga išplėstinė visos Sąjungos masto bandomųjų linijų infrastruktūra, glaudžiai susieta su projektavimui skirta infrastruktūra, yra itin svarbi plečiant Sąjungos žinias, pajėgumus ir gebėjimus, kad būtų panaikintas inovacijų atotrūkis tarp viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų ir komerciškai finansuojamos gamybos ir kad iki dešimtmečio pabaigos Sąjungoje padidėtų ir paklausa, ir gamyba. |
| --- | --- |

b)

naujos bandomosios linijos, skirtos puslaidininkių technologijoms, tokioms kaip visiškai nuskurdintas silicis ant izoliatoriaus iki 10–7 nm, pažangūs supančiosios užtūros tranzistoriai ir pažangieji mazgai (pvz., mažesni nei 2 nm), kurias papildo bandomosios linijos, skirtos 3D heterogeninių sistemų integracijai ir pažangiajam integravimui į korpusą. Bandomosiose linijose bus integruojama naujausia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla bei jos rezultatai.

Bandomosios linijos apims specialią projektavimo infrastruktūrą, susidedančią, pavyzdžiui, iš projektavimo modelių, kuriais imituojamas projektavimo priemonių, naudojamų grandynams ir lustinėms sistemoms projektuoti, gamybos procesas. Ši projektavimo infrastruktūra ir patogi naudoti bandomųjų linijų virtualizacija bus įdiegtos taip, kad jos būtų tiesiogiai prieinamos visoje Sąjungoje, naudojantis virtualia projektavimo platforma. Tokia sąsaja projektavimo bendruomenei suteiks galimybę išbandyti ir validuoti technologijų galimybes, prieš pateikiant jas rinkai. Taip bus užtikrinta, kad projektuojant naujus lustus ir sistemas būtų visapusiškai išnaudojamas naujų technologijų potencialas ir diegiamos pažangiausios inovacijos.

Kartu šios bandomosios linijos prisidės prie Sąjungos intelektinę nuosavybės, įgūdžių ir inovacijų pažangos puslaidininkių gamybos technologijų srityje, taip pat sustiprins ir išplės Sąjungos poziciją naujos gamybos įrangos ir medžiagų pažangiems puslaidininkiniams moduliams, pvz., litografijos ir plokštelių technologijų, srityje.

Turi būti organizuojamas glaudus derinimas ir bendradarbiavimas su pramonės atstovais, kad būtų galima vadovauti šiam pajėgumų didinimui ir itin svarbiam pasirinktų tinkamų bandomųjų linijų, apimančių, pavyzdžiui, pažangųjį integravimą į korpusą, 3D heterogeninių sistemų integravimo technologiją ir svarbias papildomas funkcijas, tokias kaip silicio fotoniką, galios elektroniką, jutiklių technologijas, silicio grafeną ir kvantines technologijas, integravimui nuo pat pradžių. Ši galinga išplėstinė visos Sąjungos masto bandomųjų linijų infrastruktūra, glaudžiai susieta su projektavimui skirta infrastruktūra, yra itin svarbi plečiant Sąjungos žinias, pajėgumus ir gebėjimus, kad būtų panaikintas inovacijų atotrūkis tarp viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų ir komerciškai finansuojamos gamybos ir kad iki dešimtmečio pabaigos Sąjungoje padidėtų ir paklausa, ir gamyba.

III dalis.

Pažangių technologijų ir inžineriniai pajėgumai kvantiniams lustams kurti

Iniciatyva atsižvelgiama į konkrečius būsimos kartos informacijos apdorojimo komponentų, kuriuose naudojami neklasikiniai principai, visų pirma lustų, kuriuose naudojami kvantiniai reiškiniai (t. y. kvantinių lustų), poreikius, remiantis mokslinių tyrimų veikla. Tikslinės sritys yra šios:

| a) | novatoriškos kvantinių lustų projektavimo bibliotekos, skirtos puslaidininkių ir fotonikos pagrindu sukurtoms kubitinėms platformoms, pagrįstos nusistovėjusių klasikinės puslaidininkių pramonės procesų projektavimo ir gamybos procesais; be to, kuriamos novatoriškos ir pažangios alternatyvių kubitinių platformų, nesuderinamų su puslaidininkiais, projektavimo bibliotekos ir gamybos procesai; |
| --- | --- |

a)

novatoriškos kvantinių lustų projektavimo bibliotekos, skirtos puslaidininkių ir fotonikos pagrindu sukurtoms kubitinėms platformoms, pagrįstos nusistovėjusių klasikinės puslaidininkių pramonės procesų projektavimo ir gamybos procesais; be to, kuriamos novatoriškos ir pažangios alternatyvių kubitinių platformų, nesuderinamų su puslaidininkiais, projektavimo bibliotekos ir gamybos procesai;

| b) | kvantinių grandynų ir valdymo elektronikos integravimo bandomosios linijos, skirtos kvantiniams lustams kurti, remiantis vykdomais moksliniais tyrimais ir naudojantis jų rezultatais; taip pat suteikiama prieiga prie specialių švariųjų patalpų ir gamyklų prototipams kurti ir gamybai vykdyti, taip sumažinant kliūtis kurti kvantinius komponentus ir juos gaminti mažais kiekiais ir pagreitinant inovacijų ciklus; |
| --- | --- |

b)

kvantinių grandynų ir valdymo elektronikos integravimo bandomosios linijos, skirtos kvantiniams lustams kurti, remiantis vykdomais moksliniais tyrimais ir naudojantis jų rezultatais; taip pat suteikiama prieiga prie specialių švariųjų patalpų ir gamyklų prototipams kurti ir gamybai vykdyti, taip sumažinant kliūtis kurti kvantinius komponentus ir juos gaminti mažais kiekiais ir pagreitinant inovacijų ciklus;

| c) | įrenginiai, skirti pažangiems kvantiniams komponentams, įskaitant pagamintus bandomosiose linijose, išbandyti ir validuoti, taip sukuriant kvantinių komponentų projektuotojų, gamintojų ir naudotojų grįžtamojo ryšio inovacijų srityje ciklą. |
| --- | --- |

c)

įrenginiai, skirti pažangiems kvantiniams komponentams, įskaitant pagamintus bandomosiose linijose, išbandyti ir validuoti, taip sukuriant kvantinių komponentų projektuotojų, gamintojų ir naudotojų grįžtamojo ryšio inovacijų srityje ciklą.

IV dalis.

Kompetencijos centrų ir įgūdžių ugdymo tinklas

Iniciatyva remiama:

| a) | kompetencijos centrų kiekvienoje valstybėje narėje tinklo sukūrimas, kad būtų skatinamas šių technologijų naudojimas ir jie veiktų kaip sąsaja su virtualia projektavimo platforma ir bandomosiomis linijomis, palengvintų veiksmingą jų naudojimą ir teiktų ekspertines žinias bei įgūdžius suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant MVĮ, kurios yra galutinės naudotojos. Kompetencijos centrai teiks novatoriškas paslaugas pramonei, ypatingą dėmesį skirdami MVĮ, akademinei bendruomenei ir valdžios institucijoms, siūlydami įvairiems naudotojams pritaikytus sprendimus, taip Sąjungoje bus skatinamas platesnis projektavimo ir pažangiųjų technologijų diegimas. Jie taip pat padės Sąjungoje gausinti aukštos kvalifikacijos darbo jėgą; |
| --- | --- |

a)

kompetencijos centrų kiekvienoje valstybėje narėje tinklo sukūrimas, kad būtų skatinamas šių technologijų naudojimas ir jie veiktų kaip sąsaja su virtualia projektavimo platforma ir bandomosiomis linijomis, palengvintų veiksmingą jų naudojimą ir teiktų ekspertines žinias bei įgūdžius suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant MVĮ, kurios yra galutinės naudotojos. Kompetencijos centrai teiks novatoriškas paslaugas pramonei, ypatingą dėmesį skirdami MVĮ, akademinei bendruomenei ir valdžios institucijoms, siūlydami įvairiems naudotojams pritaikytus sprendimus, taip Sąjungoje bus skatinamas platesnis projektavimo ir pažangiųjų technologijų diegimas. Jie taip pat padės Sąjungoje gausinti aukštos kvalifikacijos darbo jėgą;

| b) | įgūdžiams ugdyti vietos, regionų ar visos Sąjungos lygmeniu organizuojami specialūs mokymo veiksmai, susiję su projektavimo priemonėmis ir puslaidininkių technologijomis. Bus remiamos stipendijos antrosios ir trečiosios pakopos studijoms. Šiais veiksmais bus papildomi pramonės įsipareigojimai pagal Įgūdžių paktą, taip padidinant stažuočių ir pameistrystės programų skaičių, bendradarbiaujant su akademine bendruomene. Dėmesys taip pat bus skiriamas darbuotojų iš kitų sektorių perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programoms. |
| --- | --- |

b)

įgūdžiams ugdyti vietos, regionų ar visos Sąjungos lygmeniu organizuojami specialūs mokymo veiksmai, susiję su projektavimo priemonėmis ir puslaidininkių technologijomis. Bus remiamos stipendijos antrosios ir trečiosios pakopos studijoms. Šiais veiksmais bus papildomi pramonės įsipareigojimai pagal Įgūdžių paktą, taip padidinant stažuočių ir pameistrystės programų skaičių, bendradarbiaujant su akademine bendruomene. Dėmesys taip pat bus skiriamas darbuotojų iš kitų sektorių perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programoms.

V dalis.

Lustų fondo veikla, susijusi su startuolių, veiklą plečiančių įmonių, MVĮ ir kitų puslaidininkių vertės kūrimo grandinės įmonių galimybėmis gauti kapitalo

Iniciatyva remiamas klestinčios puslaidininkių ir kvantinių inovacijų ekosistemos kūrimas remiant plačią startuolių, veiklą plečiančių įmonių ir MVĮ prieigą prie rizikos kapitalo, kad jie galėtų tvariai plėsti savo verslą ir didinti savo rinkos dalį.

---

II PRIEDAS

IŠMATUOJAMI RODIKLIAI, SKIRTI INICIATYVOS ĮGYVENDINIMUI STEBĖTI IR INICIATYVOS VEIKLOS PAŽANGOS, PADARYTOS SIEKIANT JOS TIKSLŲ, ATASKAITAI PATEIKTI

1.

Dėl Iniciatyvos 1 veiklos tikslo:

2.

Dėl Iniciatyvos 2 veiklos tikslo:

3.

Dėl Iniciatyvos 3 veiklos tikslo:

4.

Dėl Iniciatyvos 4 veiklos tikslo:

5.

Įmonių, kurios naudojosi pagal Iniciatyvą remiamų nacionalinių kompetencijos centrų paslaugomis, skaičius.

6.

Asmenų, sėkmingai baigusių pagal Iniciatyvą remiamas mokymo programas, kad įgytų aukšto lygio įgūdžių ir baigtų mokymus, susijusius su puslaidininkių technologijomis ir kvantinėmis technologijomis, skaičius.

7.

Dėl Iniciatyvos 5 veiklos tikslo:

8.

Startuolių, veiklą plečiančių įmonių ir MVĮ, gavusių rizikos kapitalą taikant Lustų fondo veiklos priemones, skaičius ir bendra atliktų kapitalo investicijų suma.

9.

Sąjungoje veiklą vykdančių įmonių investicijų suma, be kita ko, pagal vertės kūrimo grandinės segmentą, kuriame jos vykdo veiklą.

---

III PRIEDAS

SINERGIJOS SU SĄJUNGOS PROGRAMOMIS

1.

| a) | tikslinis Iniciatyvos teminis dėmesys puslaidininkių ir kvantinėms technologijoms būtų papildomasis; |
| --- | --- |

a)

tikslinis Iniciatyvos teminis dėmesys puslaidininkių ir kvantinėms technologijoms būtų papildomasis;

| b) | pagal Skaitmeninės Europos programos 1–5 konkrečius tikslus būtų remiami skaitmeninių pajėgumų didinimas pažangiųjų skaitmeninių technologijų, įskaitant našiąją kompiuteriją, DI bei kibernetinį saugumą, srityje, ir aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai; |
| --- | --- |

b)

pagal Skaitmeninės Europos programos 1–5 konkrečius tikslus būtų remiami skaitmeninių pajėgumų didinimas pažangiųjų skaitmeninių technologijų, įskaitant našiąją kompiuteriją, DI bei kibernetinį saugumą, srityje, ir aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai;

| c) | pagal Iniciatyvą būtų investuojama į pajėgumų didinimą, kad būtų stiprinami pažangiojo projektavimo, gamybos ir sistemų integravimo pajėgumai pažangiųjų puslaidininkių technologijų, naujos kartos puslaidininkių technologijų ir pažangiųjų kvantinių technologijų, skirtų novatoriškam verslui plėtoti, srityse, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandines, pasitarnaujant pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriant naujas rinkas. |
| --- | --- |

c)

pagal Iniciatyvą būtų investuojama į pajėgumų didinimą, kad būtų stiprinami pažangiojo projektavimo, gamybos ir sistemų integravimo pajėgumai pažangiųjų puslaidininkių technologijų, naujos kartos puslaidininkių technologijų ir pažangiųjų kvantinių technologijų, skirtų novatoriškam verslui plėtoti, srityse, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandines, pasitarnaujant pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriant naujas rinkas.

2.

| a) | atsižvelgiant į tai, kad Iniciatyvos teminės sritys ir kelios programos „Europos horizontas“ teminės sritys yra panašios, remtinų veiksmų rūšys, numatomi jų rezultatai ir intervencijos logika būtų skirtingi ir vieni kitus papildytų; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į tai, kad Iniciatyvos teminės sritys ir kelios programos „Europos horizontas“ teminės sritys yra panašios, remtinų veiksmų rūšys, numatomi jų rezultatai ir intervencijos logika būtų skirtingi ir vieni kitus papildytų;

| b) | programa „Europos horizontas“ būtų plačiai remiami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra, demonstravimas, bandomieji projektai, koncepcijų tikrinimas, bandymai ir prototipų kūrimas, įskaitant ikiprekybinį novatoriškų skaitmeninių technologijų diegimą; tai daroma visų pirma:






  i) | skiriant specialų biudžetą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupėje „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas“, kuriuo siekiama kurti didelio poveikio technologijas (dirbtinio intelekto ir robotikos, naujos kartos interneto, našiosios kompiuterijos ir didžiųjų duomenų, bazines skaitmenines technologijas, įskaitant mikroelektroniką, derinant skaitmenines technologijas su kitomis technologijomis); |
| --- | --- | --- |

b)

programa „Europos horizontas“ būtų plačiai remiami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra, demonstravimas, bandomieji projektai, koncepcijų tikrinimas, bandymai ir prototipų kūrimas, įskaitant ikiprekybinį novatoriškų skaitmeninių technologijų diegimą; tai daroma visų pirma:

i)

skiriant specialų biudžetą pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupėje „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas“, kuriuo siekiama kurti didelio poveikio technologijas (dirbtinio intelekto ir robotikos, naujos kartos interneto, našiosios kompiuterijos ir didžiųjų duomenų, bazines skaitmenines technologijas, įskaitant mikroelektroniką, derinant skaitmenines technologijas su kitomis technologijomis);

| ii) | pagal veiklos sritį „Pažangus mokslas“ remiant mokslinių tyrimų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

ii)

pagal veiklos sritį „Pažangus mokslas“ remiant mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

| iii) | integruojant skaitmenines sistemas į visus „Pasaulinius uždavinius“ (sveikatą, saugumą, energetiką ir judumą, klimato politiką ir pan.) ir |
| --- | --- |

iii)

integruojant skaitmenines sistemas į visus „Pasaulinius uždavinius“ (sveikatą, saugumą, energetiką ir judumą, klimato politiką ir pan.) ir

| iv) | pagal veiklos sritį „Novatoriška Europa“ remiant proveržio inovacijų (kurių daugelis bus skaitmeninių ir kitų technologijų deriniai) masto didinimą; |
| --- | --- |

iv)

pagal veiklos sritį „Novatoriška Europa“ remiant proveržio inovacijų (kurių daugelis bus skaitmeninių ir kitų technologijų deriniai) masto didinimą;

| c) | Iniciatyva būtų orientuojama tik į didelio masto puslaidininkių ir kvantinių technologijų pajėgumų kūrimą visoje Sąjungoje. Pagal ją bus investuojama į:






  i) | inovacijų skatinimą, remiant dviejų glaudžiai tarpusavyje susijusių technologijų pajėgumus, kurie sudaro sąlygas kurti naujas sistemos koncepcijas, jas išbandyti ir validuoti bandomosiose linijose; |
| --- | --- | --- |

c)

Iniciatyva būtų orientuojama tik į didelio masto puslaidininkių ir kvantinių technologijų pajėgumų kūrimą visoje Sąjungoje. Pagal ją bus investuojama į:

i)

inovacijų skatinimą, remiant dviejų glaudžiai tarpusavyje susijusių technologijų pajėgumus, kurie sudaro sąlygas kurti naujas sistemos koncepcijas, jas išbandyti ir validuoti bandomosiose linijose;

| ii) | tikslinės paramos teikimą, kad būtų stiprinami mokymo pajėgumai ir gerinami taikomieji aukšto lygio skaitmeniniai gebėjimai ir įgūdžiai, siekiant remti puslaidininkių kūrimą ir diegimą technologijų plėtros ir galutinių naudotojų pramonės šakose, ir |
| --- | --- |

ii)

tikslinės paramos teikimą, kad būtų stiprinami mokymo pajėgumai ir gerinami taikomieji aukšto lygio skaitmeniniai gebėjimai ir įgūdžiai, siekiant remti puslaidininkių kūrimą ir diegimą technologijų plėtros ir galutinių naudotojų pramonės šakose, ir

| iii) | nacionalinių kompetencijos centrų, kurie sudaro palankesnes sąlygas galutinių naudotojų bendruomenėms ir pramonės sektoriams gauti prieigą ir teikia jiems dalykines žinias ir inovacijų paslaugas, tinklą, kad būtų kuriami nauji produktai bei taikomosios programos ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos; |
| --- | --- |

iii)

nacionalinių kompetencijos centrų, kurie sudaro palankesnes sąlygas galutinių naudotojų bendruomenėms ir pramonės sektoriams gauti prieigą ir teikia jiems dalykines žinias ir inovacijų paslaugas, tinklą, kad būtų kuriami nauji produktai bei taikomosios programos ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos;

| d) | Iniciatyvos technologiniai pajėgumai būtų prieinami mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenei, be kita ko, vykdant veiksmus, remiamus pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

d)

Iniciatyvos technologiniai pajėgumai būtų prieinami mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenei, be kita ko, vykdant veiksmus, remiamus pagal programą „Europos horizontas“;

| e) | kadangi pagal programą „Europos horizontas“ plėtojamos novatoriškos skaitmeninės technologijos puslaidininkių srityje taps brandesnės, tos technologijos, kai įmanoma, būtų palaipsniui įsisavinamos ir diegiamos pagal Iniciatyvą; |
| --- | --- |

e)

kadangi pagal programą „Europos horizontas“ plėtojamos novatoriškos skaitmeninės technologijos puslaidininkių srityje taps brandesnės, tos technologijos, kai įmanoma, būtų palaipsniui įsisavinamos ir diegiamos pagal Iniciatyvą;

| f) | Reglamento (ES) 2021/695 programos „Europos horizontas“ įgūdžių ir kompetencijų mokymo programų, įskaitant teikiamas bendruose Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijų centruose, rengimo iniciatyvas papildytų pagal Iniciatyvą remiama aukšto lygio taikomųjų skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų puslaidininkių ir kvantinių technologijų srityje ugdymo pajėgumo didinimo veikla; |
| --- | --- |

f)

Reglamento (ES) 2021/695 programos „Europos horizontas“ įgūdžių ir kompetencijų mokymo programų, įskaitant teikiamas bendruose Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijų centruose, rengimo iniciatyvas papildytų pagal Iniciatyvą remiama aukšto lygio taikomųjų skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų puslaidininkių ir kvantinių technologijų srityje ugdymo pajėgumo didinimo veikla;

| g) | būtų įdiegti tvirti programavimo ir įgyvendinimo koordinavimo mechanizmai, kuo geriau suderinant visas programos „Europos horizontas“ ir Iniciatyvos procedūras. Į jų valdymo struktūras įtraukiamos visos atitinkamos Komisijos tarnybos. |
| --- | --- |

g)

būtų įdiegti tvirti programavimo ir įgyvendinimo koordinavimo mechanizmai, kuo geriau suderinant visas programos „Europos horizontas“ ir Iniciatyvos procedūras. Į jų valdymo struktūras įtraukiamos visos atitinkamos Komisijos tarnybos.

3.

Sinergijos su Sąjungos programomis, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, „Europos socialinį fondą
  +
  “, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondą, užtikrinama regioninių ir vietos inovacijų ekosistemų plėtra ir stiprinimas, pramonės pertvarka, taip pat visuomenės ir viešojo administravimo institucijų skaitmeninė transformacija. Tai apima paramą siekiant užtikrinti pramonės skaitmeninę transformaciją ir rezultatų panaudojimą, taip pat naujų technologijų ir novatoriškų sprendimų diegimą. Iniciatyva bus papildomas ir remiamas tarpvalstybinis pagal ją remiamų pajėgumų jungimas į tinklus ir jų planų sudarymas ir užtikrinama, kad jais galėtų naudotis MVĮ ir galutinių naudotojų pramonės sektoriai visuose Sąjungos regionuose.

4.

| a) | Iniciatyva daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų stiprinimui ir infrastruktūros kūrimui puslaidininkių srityje, siekiant visoje Sąjungoje plačiai įsisavinti ir diegti esamus arba išbandytus novatoriškus kritinės reikšmės skaitmeninius sprendimus pagal Sąjungos sistemą viešojo intereso srityse arba rinkos nepakankamumo atvejais. Iniciatyva iš esmės turi būti įgyvendinama koordinuotai ir strategiškai su valstybėmis narėmis investuojant į puslaidininkių technologijų, kuriomis bus dalijamasi visoje Sąjungoje, skaitmeninių pajėgumų stiprinimą ir Sąjungos masto veiksmus. Tai itin svarbu elektrifikacijos ir savivaldžių automobilių srityse ir tuo siekiama padėti ir sudaryti geresnes sąlygas plėtoti konkurencingesnes galutinių naudotojų pramonės šakas, ypač judumo ir transporto sektoriuose; |
| --- | --- |

a)

Iniciatyva daugiausia dėmesio būtų skiriama didelio masto skaitmeninių pajėgumų stiprinimui ir infrastruktūros kūrimui puslaidininkių srityje, siekiant visoje Sąjungoje plačiai įsisavinti ir diegti esamus arba išbandytus novatoriškus kritinės reikšmės skaitmeninius sprendimus pagal Sąjungos sistemą viešojo intereso srityse arba rinkos nepakankamumo atvejais. Iniciatyva iš esmės turi būti įgyvendinama koordinuotai ir strategiškai su valstybėmis narėmis investuojant į puslaidininkių technologijų, kuriomis bus dalijamasi visoje Sąjungoje, skaitmeninių pajėgumų stiprinimą ir Sąjungos masto veiksmus. Tai itin svarbu elektrifikacijos ir savivaldžių automobilių srityse ir tuo siekiama padėti ir sudaryti geresnes sąlygas plėtoti konkurencingesnes galutinių naudotojų pramonės šakas, ypač judumo ir transporto sektoriuose;

| b) | Iniciatyvos pajėgumus ir infrastruktūrą būtų leidžiama naudoti novatoriškoms naujoms technologijoms ir sprendimams, kuriuos galima panaudoti judumo ir transporto sektoriuose, išbandyti. Europos infrastruktūros tinklų priemone būtų remiamas novatoriškų naujų judumo ir transporto srities, taip pat kitų sričių technologijų ir sprendimų taikymas ir diegimas; |
| --- | --- |

b)

Iniciatyvos pajėgumus ir infrastruktūrą būtų leidžiama naudoti novatoriškoms naujoms technologijoms ir sprendimams, kuriuos galima panaudoti judumo ir transporto sektoriuose, išbandyti. Europos infrastruktūros tinklų priemone būtų remiamas novatoriškų naujų judumo ir transporto srities, taip pat kitų sričių technologijų ir sprendimų taikymas ir diegimas;

| c) | būtų kuriami koordinavimo mechanizmai, visų pirma nustatant tinkamas valdymo struktūras. |
| --- | --- |

c)

būtų kuriami koordinavimo mechanizmai, visų pirma nustatant tinkamas valdymo struktūras.

5.

| a) | rinka pagrįsto finansavimo formos parama, įskaitant paramą, skirtą politikos tikslams pagal Iniciatyvą siekti, būtų teikiama pagal Reglamentą (ES) 2021/523; tokį rinka pagrįstą finansavimą galima derinti su parama dotacijomis; |
| --- | --- |

a)

rinka pagrįsto finansavimo formos parama, įskaitant paramą, skirtą politikos tikslams pagal Iniciatyvą siekti, būtų teikiama pagal Reglamentą (ES) 2021/523; tokį rinka pagrįstą finansavimą galima derinti su parama dotacijomis;

| b) | derinimo priemonė, finansuojama iš „InvestEU“ fondo, būtų remiama pagal programą „Europos horizontas“ arba Skaitmeninės Europos programą teikiamu finansavimu, teikiamu finansinėmis priemonėmis naudojant derinimo operacijas. |
| --- | --- |

b)

derinimo priemonė, finansuojama iš „InvestEU“ fondo, būtų remiama pagal programą „Europos horizontas“ arba Skaitmeninės Europos programą teikiamu finansavimu, teikiamu finansinėmis priemonėmis naudojant derinimo operacijas.

6.

| a) | pagal Iniciatyvą būtų remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių, reikalingų pažangiosioms puslaidininkių technologijoms kurti ir diegti, ugdymas ir įgijimas bendradarbiaujant su atitinkamais pramonės sektoriais; |
| --- | --- |

a)

pagal Iniciatyvą būtų remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių, reikalingų pažangiosioms puslaidininkių technologijoms kurti ir diegti, ugdymas ir įgijimas bendradarbiaujant su atitinkamais pramonės sektoriais;

| b) | aukšto lygio įgūdžiams skirta programos „Erasmus
  +
  “ dalimi būtų papildytos Iniciatyvos intervencinės priemonės, skirtos visų sričių ir visų lygmenų įgūdžiams įgyti, užtikrinant judumo patirtį. |
| --- | --- |

b)

aukšto lygio įgūdžiams skirta programos „Erasmus
  +
  “ dalimi būtų papildytos Iniciatyvos intervencinės priemonės, skirtos visų sričių ir visų lygmenų įgūdžiams įgyti, užtikrinant judumo patirtį.

7.

Užtikrinamos sinergijos su kitomis Sąjungos programomis ir iniciatyvomis dėl gebėjimų ir įgūdžių.

---

IV PRIEDAS

YPATINGOS SVARBOS SEKTORIAI

| 1. | Energetika |
| --- | --- |

1.

Energetika

| 2. | Transportas |
| --- | --- |

2.

Transportas

| 3. | Bankininkystė |
| --- | --- |

3.

Bankininkystė

| 4. | Finansų rinkų infrastruktūra |
| --- | --- |

4.

Finansų rinkų infrastruktūra

| 5. | Sveikata |
| --- | --- |

5.

Sveikata

| 6. | Geriamasis vanduo |
| --- | --- |

6.

Geriamasis vanduo

| 7. | Nuotekos |
| --- | --- |

7.

Nuotekos

| 8. | Skaitmeninė infrastruktūra |
| --- | --- |

8.

Skaitmeninė infrastruktūra

| 9. | Viešasis administravimas |
| --- | --- |

9.

Viešasis administravimas

| 10. | Kosmosas |
| --- | --- |

10.

Kosmosas

| 11. | Maisto produktų gamyba, maisto perdirbimas ir platinimas |
| --- | --- |

11.

Maisto produktų gamyba, maisto perdirbimas ir platinimas

| 12. | Gynyba |
| --- | --- |

12.

Gynyba

| 13. | Saugumas |
| --- | --- |

13.

Saugumas

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/54

---

Informacinis pranešimas apie Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2022–2026 m.) įsigaliojimą

2022 m. gruodžio 21 d. pasirašius protokolą, Europos Sąjunga ir Mauricijaus Respublika atitinkamai 2023 m. liepos 10 d. ir 2023 m. rugsėjo 7 d. pranešė, kad užbaigtos jų vidaus procedūros protokolui sudaryti.

Todėl pagal Protokolo 19 straipsnį Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas įsigalioja 2023 m. rugsėjo 7 d.

---

REGLAMENTAI

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/55

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1782

2023 m. liepos 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės, kiek tai susiję su Lustų bendrąja įmone

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (3) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/695 (4) nustatytą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, („Europos horizontas“) steigiamos bendrosios įmonės, įskaitant Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (3) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/695 (4) nustatytą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, („Europos horizontas“) steigiamos bendrosios įmonės, įskaitant Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę;

| (2) | Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dirba aiškiai apibrėžtais klausimais, kad visai Europos pramonei būtų sudaromos sąlygos projektuoti, gaminti ir naudoti novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas; |
| --- | --- |

(2)

Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė dirba aiškiai apibrėžtais klausimais, kad visai Europos pramonei būtų sudaromos sąlygos projektuoti, gaminti ir naudoti novatoriškiausias elektroninių komponentų ir sistemų technologijas;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1781 (5) nustatoma Sąjungos atsparumo puslaidininkių technologijų srityje didinimo sistema ir taip sustiprinama Sąjungos puslaidininkių ekosistema mažinant priklausomybę, didinant skaitmeninį suverenumą, skatinant investicijas, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės pajėgumus, saugumą, gebėjimą prisitaikyti bei atsparumą ir gerinant valstybių narių, Komisijos ir tarptautinių partnerių bendradarbiavimą. Siekiant sudaryti sąlygas, būtinas Sąjungos pramonės inovaciniam pajėgumui stiprinti, tuo reglamentu buvo sukurta Europos lustų iniciatyva (toliau – Iniciatyva). Siekiant užtikrinti nuoseklų Iniciatyvos įgyvendinimą, to reglamento 28 straipsniu įsteigta Europos puslaidininkių taryba turėtų konsultuoti Reglamento (ES) 2021/2085 131 straipsniu įsteigtą viešojo sektoriaus institucijų tarybą; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1781 (5) nustatoma Sąjungos atsparumo puslaidininkių technologijų srityje didinimo sistema ir taip sustiprinama Sąjungos puslaidininkių ekosistema mažinant priklausomybę, didinant skaitmeninį suverenumą, skatinant investicijas, stiprinant Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės pajėgumus, saugumą, gebėjimą prisitaikyti bei atsparumą ir gerinant valstybių narių, Komisijos ir tarptautinių partnerių bendradarbiavimą. Siekiant sudaryti sąlygas, būtinas Sąjungos pramonės inovaciniam pajėgumui stiprinti, tuo reglamentu buvo sukurta Europos lustų iniciatyva (toliau – Iniciatyva). Siekiant užtikrinti nuoseklų Iniciatyvos įgyvendinimą, to reglamento 28 straipsniu įsteigta Europos puslaidininkių taryba turėtų konsultuoti Reglamento (ES) 2021/2085 131 straipsniu įsteigtą viešojo sektoriaus institucijų tarybą;

| (4) | pagal Iniciatyvą remiama veikla turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (6); ši veikla turėtų būti įgyvendinama laikantis tų programų taisyklių; |
| --- | --- |

(4)

pagal Iniciatyvą remiama veikla turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (6); ši veikla turėtų būti įgyvendinama laikantis tų programų taisyklių;

| (5) | Inciatyva siekiama didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprinant jos puslaidininkių ekosistemos inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, mažinant priklausomybę nuo labai nedidelio skaičiaus trečiųjų valstybių bendrovių ir regionų ir stiprinant gebėjimą projektuoti ir gaminti, integruoti, pakartotinai naudoti ir perdirbti pažangius puslaidininkius. Iniciatyva turėtų būti remiami tie tikslai mažinant atotrūkį tarp Sąjungos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacinių pajėgumų bei jų tvaraus pramoninio panaudojimo. Iniciatyva turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos projektavimo, gamybos ir sistemų integravimui į naujos kartos puslaidininkių technologijas, ir turėtų būti stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, stiprinamos Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandinės, būtų pasitarnaujama pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos; |
| --- | --- |

(5)

Inciatyva siekiama didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprinant jos puslaidininkių ekosistemos inovacinį pajėgumą visoje Sąjungoje, mažinant priklausomybę nuo labai nedidelio skaičiaus trečiųjų valstybių bendrovių ir regionų ir stiprinant gebėjimą projektuoti ir gaminti, integruoti, pakartotinai naudoti ir perdirbti pažangius puslaidininkius. Iniciatyva turėtų būti remiami tie tikslai mažinant atotrūkį tarp Sąjungos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacinių pajėgumų bei jų tvaraus pramoninio panaudojimo. Iniciatyva turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos projektavimo, gamybos ir sistemų integravimui į naujos kartos puslaidininkių technologijas, ir turėtų būti stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, stiprinamos Sąjungos puslaidininkių tiekimo ir vertės kūrimo grandinės, būtų pasitarnaujama pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos;

| (6) | Reglamento (ES) 2023/1781 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodyti Iniciatyvos veiklos tikslai (toliau – 1–4 veiklos tikslai) turėtų būti įgyvendinami vykdant veiksmus, kurie turėtų būti grindžiami tvirta žinių baze, kurią įgijo Tarybos reglamentu (ES) Nr. 561/2014 (7) įsteigta bendroji įmonė ECSEL, kurią pakeitė Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė. Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų būti pervadinta Lustų bendrąja įmone ir jai turėtų būti pavesta teikti finansinę paramą pagal Iniciatyvą finansuojamiems veiksmams, taikant bet kokią priemonę ar procedūrą, numatytą programoje „Europos horizontas“ arba Skaitmeninės Europos programoje. Per visą Lustų bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį Iniciatyvai turėtų būti skirta iki 2,875 mlrd. EUR, iš kurių 1,450 mlrd. EUR turėtų būti skiriama pajėgumų stiprinimo veiklai įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir 1,425 mlrd. EUR – mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, susijusiai su 1–4 veiklos tikslais. Be to, 1,3 mlrd. EUR turėtų būti skirta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) 2023/1781 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodyti Iniciatyvos veiklos tikslai (toliau – 1–4 veiklos tikslai) turėtų būti įgyvendinami vykdant veiksmus, kurie turėtų būti grindžiami tvirta žinių baze, kurią įgijo Tarybos reglamentu (ES) Nr. 561/2014 (7) įsteigta bendroji įmonė ECSEL, kurią pakeitė Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė. Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė turėtų būti pervadinta Lustų bendrąja įmone ir jai turėtų būti pavesta teikti finansinę paramą pagal Iniciatyvą finansuojamiems veiksmams, taikant bet kokią priemonę ar procedūrą, numatytą programoje „Europos horizontas“ arba Skaitmeninės Europos programoje. Per visą Lustų bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį Iniciatyvai turėtų būti skirta iki 2,875 mlrd. EUR, iš kurių 1,450 mlrd. EUR turėtų būti skiriama pajėgumų stiprinimo veiklai įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir 1,425 mlrd. EUR – mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, susijusiai su 1–4 veiklos tikslais. Be to, 1,3 mlrd. EUR turėtų būti skirta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva;

| (7) | Lustų bendrosios įmonės finansuojamą veiklą turėtų apimti viena bendra darbo programa, kurią turėtų patvirtinti pagal Reglamento (ES) 2021/2085 14 straipsnio 1 dalį įsteigta Lustų bendrosios įmonės valdyba (toliau – Valdyba). Darbo programą turėtų sudaryti dvi specialios dalys. Į pirmąją specialią dalį turėtų būti įtrauktas poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir poskirsnis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, susijusios su 1–4 veiklos tikslais. Antroji speciali dalis turėtų būti skirta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva; |
| --- | --- |

(7)

Lustų bendrosios įmonės finansuojamą veiklą turėtų apimti viena bendra darbo programa, kurią turėtų patvirtinti pagal Reglamento (ES) 2021/2085 14 straipsnio 1 dalį įsteigta Lustų bendrosios įmonės valdyba (toliau – Valdyba). Darbo programą turėtų sudaryti dvi specialios dalys. Į pirmąją specialią dalį turėtų būti įtrauktas poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir poskirsnis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, susijusios su 1–4 veiklos tikslais. Antroji speciali dalis turėtų būti skirta mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva;

| (8) | visa mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą, susijusią su Iniciatyva, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“, siekiant įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/2085 2 straipsnio 12 punkte. Poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos turėtų būti finansuojamas pagal Skaitmeninės Europos programą; |
| --- | --- |

(8)

visa mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą, susijusią su Iniciatyva, turėtų būti finansuojama pagal programą „Europos horizontas“, siekiant įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/2085 2 straipsnio 12 punkte. Poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos turėtų būti finansuojamas pagal Skaitmeninės Europos programą;

| (9) | į darbo programą turėtų būti įtrauktos sąlygos dėl prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, pvz., bandomųjų ir bandymų įrenginių, taip pat prie kompetencijos centrų, užtikrinamas atvirumas įvairiausiems naudotojams ir skaidriai, nediskriminuojant ir rinkos sąlygomis, arba atsižvelgiant į sąnaudas pridėjus pagrįstą maržą, suteikiama prieiga didelėms įmonėms, o mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir akademiniams institutams – lengvatinė prieiga arba prieiga mažesnėmis kainomis; |
| --- | --- |

(9)

į darbo programą turėtų būti įtrauktos sąlygos dėl prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, pvz., bandomųjų ir bandymų įrenginių, taip pat prie kompetencijos centrų, užtikrinamas atvirumas įvairiausiems naudotojams ir skaidriai, nediskriminuojant ir rinkos sąlygomis, arba atsižvelgiant į sąnaudas pridėjus pagrįstą maržą, suteikiama prieiga didelėms įmonėms, o mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir akademiniams institutams – lengvatinė prieiga arba prieiga mažesnėmis kainomis;

| (10) | prieš parengiant darbo programą, viešojo sektoriaus institucijų taryba, atsižvelgdama į privačiųjų narių rekomendacijas užtikrinti darbo programoje nustatytos veiklos aktualumą pramonei ir, kai tikslinga, į Europos puslaidininkių tarybos rekomendacijas ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, turėtų parengti specialių dalių ir atitinkamų poskirsnių metmenis, įtraukdama atitinkamas jų išlaidų sąmatas. Tuo tikslu viešojo sektoriaus institucijų tarybą turėtų sudaryti tik Komisija ir valstybės narės. Vėliau, remdamasis tais metmenimis ir strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, Lustų bendrosios įmonės vykdomasis direktorius turėtų parengti darbo programą, skirtą specialioms dalims ir atitinkamiems poskirsniams, ir atitinkamas jų išlaidų sąmatas; |
| --- | --- |

(10)

prieš parengiant darbo programą, viešojo sektoriaus institucijų taryba, atsižvelgdama į privačiųjų narių rekomendacijas užtikrinti darbo programoje nustatytos veiklos aktualumą pramonei ir, kai tikslinga, į Europos puslaidininkių tarybos rekomendacijas ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, turėtų parengti specialių dalių ir atitinkamų poskirsnių metmenis, įtraukdama atitinkamas jų išlaidų sąmatas. Tuo tikslu viešojo sektoriaus institucijų tarybą turėtų sudaryti tik Komisija ir valstybės narės. Vėliau, remdamasis tais metmenimis ir strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, Lustų bendrosios įmonės vykdomasis direktorius turėtų parengti darbo programą, skirtą specialioms dalims ir atitinkamiems poskirsniams, ir atitinkamas jų išlaidų sąmatas;

| (11) | visi valdybos atstovai turėtų dalyvauti rengiant darbo programą ir svarbiose diskusijose, taip pat gauti reikiamą informaciją. Valdybai priimant darbo programą, balsavimo teisės dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl pajėgumų stiprinimo veiklos, turėtų būti suteiktos tik Komisijai ir valstybėms narėms. Dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, Komisija ir valstybės narės kiekviena turėtų turėti po 45 % balsų, o privatieji nariai – 10 % balsų. Balsavimo teisės dėl darbo programos specialios dalies, skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva, turėtų būti lygiomis dalimis paskirstytos Komisijai, dalyvaujančiosioms valstybėms ir privatiesiems nariams. Jeigu neįmanoma priimti sprendimo dėl vienos iš dviejų darbo programos dalių, turėtų būti priimta darbo programa, apimanti tik tą dalį, dėl kurios buvo priimtas teigiamas sprendimas; |
| --- | --- |

(11)

visi valdybos atstovai turėtų dalyvauti rengiant darbo programą ir svarbiose diskusijose, taip pat gauti reikiamą informaciją. Valdybai priimant darbo programą, balsavimo teisės dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl pajėgumų stiprinimo veiklos, turėtų būti suteiktos tik Komisijai ir valstybėms narėms. Dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, Komisija ir valstybės narės kiekviena turėtų turėti po 45 % balsų, o privatieji nariai – 10 % balsų. Balsavimo teisės dėl darbo programos specialios dalies, skirtos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Iniciatyva, turėtų būti lygiomis dalimis paskirstytos Komisijai, dalyvaujančiosioms valstybėms ir privatiesiems nariams. Jeigu neįmanoma priimti sprendimo dėl vienos iš dviejų darbo programos dalių, turėtų būti priimta darbo programa, apimanti tik tą dalį, dėl kurios buvo priimtas teigiamas sprendimas;

| (12) | viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų būti atsakinga už pasiūlymų atranką. Atrenkant pasiūlymus, susijusius su Iniciatyvos įgyvendinimu, viešojo sektoriaus institucijų taryboje turėtų dalyvauti tik Komisija ir valstybės narės; |
| --- | --- |

(12)

viešojo sektoriaus institucijų taryba turėtų būti atsakinga už pasiūlymų atranką. Atrenkant pasiūlymus, susijusius su Iniciatyvos įgyvendinimu, viešojo sektoriaus institucijų taryboje turėtų dalyvauti tik Komisija ir valstybės narės;

| (13) | kvietimai teikti pasiūlymus pagal Iniciatyvą turėtų būti atviri įvairioms teisinėms bendradarbiavimo formoms ir kitiems dalyviams, o pasiūlymų finansuoti atranka neturėtų būti grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Siekiant palengvinti konkrečių Iniciatyvos veiksmų, pavyzdžiui, projektavimo platformos ar bandomųjų linijų, įgyvendinimą, vadovaujantis Reglamento (ES) 2023/1781 7 straipsniu gali būti įsteigtas Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (ECIC). ECIC turėtų dalyvauti bent trys nariai, t. y. valstybės narės arba viešieji ar privatieji teisės subjektai iš ne mažiau kaip trijų valstybių narių arba jų derinys, siekiant užtikrinti platų atstovavimą iš visos Sąjungos; |
| --- | --- |

(13)

kvietimai teikti pasiūlymus pagal Iniciatyvą turėtų būti atviri įvairioms teisinėms bendradarbiavimo formoms ir kitiems dalyviams, o pasiūlymų finansuoti atranka neturėtų būti grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Siekiant palengvinti konkrečių Iniciatyvos veiksmų, pavyzdžiui, projektavimo platformos ar bandomųjų linijų, įgyvendinimą, vadovaujantis Reglamento (ES) 2023/1781 7 straipsniu gali būti įsteigtas Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (ECIC). ECIC turėtų dalyvauti bent trys nariai, t. y. valstybės narės arba viešieji ar privatieji teisės subjektai iš ne mažiau kaip trijų valstybių narių arba jų derinys, siekiant užtikrinti platų atstovavimą iš visos Sąjungos;

| (14) | atsižvelgiant į tai, kad pagal Iniciatyvą remiama ir Lustų bendrosios įmonės įgyvendinama veikla finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, Sąjungos finansinis įnašas Lustų bendrajai įmonei turėtų būti atitinkamai padidintas. Lustų bendrosios įmonės administracinės išlaidos taip pat turėtų būti didinamos, jei daugėja veiklos užduočių. Dalyvaujančiosios valstybės neturėtų prisidėti prie administracinių išlaidų padengimo. Privatieji nariai neturėtų prisidėti prie papildomų Lustų bendrosios įmonės administracinių išlaidų padengimo, nes jų balsavimo teisės dėl Iniciatyvai skirtos darbo programos dalies yra sumažintos ir apsiriboja tik mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į tai, kad pagal Iniciatyvą remiama ir Lustų bendrosios įmonės įgyvendinama veikla finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, Sąjungos finansinis įnašas Lustų bendrajai įmonei turėtų būti atitinkamai padidintas. Lustų bendrosios įmonės administracinės išlaidos taip pat turėtų būti didinamos, jei daugėja veiklos užduočių. Dalyvaujančiosios valstybės neturėtų prisidėti prie administracinių išlaidų padengimo. Privatieji nariai neturėtų prisidėti prie papildomų Lustų bendrosios įmonės administracinių išlaidų padengimo, nes jų balsavimo teisės dėl Iniciatyvai skirtos darbo programos dalies yra sumažintos ir apsiriboja tik mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla;

| (15) | išimties tvarka dalyvaujančiosioms valstybėms turėtų būti leidžiama pranešti apie finansinius įnašus, padarytus nuo 2022 m. vasario 8 d., su sąlyga, kad vykdant atitinkamą nacionalinę veiklą laikomasi, visų pirma, šio reglamento ir ji atitinka tikslą visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios dalyvaujančiosios valstybės dėl politinės skubos reaguoti į lustų krizės rimtumą pradėjo įgyvendinti tą pajėgumų stiprinimo veiklą po to, kai Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento (ES) 2023/1781. Pagrindinės tos veiklos išlaidos turėtų būti tinkamos finansuoti tam tikromis sąlygomis, visų pirma tenkinant sąlygą, kad pasiūlymus vertina ir atrenka Lustų bendroji įmonė; |
| --- | --- |

(15)

išimties tvarka dalyvaujančiosioms valstybėms turėtų būti leidžiama pranešti apie finansinius įnašus, padarytus nuo 2022 m. vasario 8 d., su sąlyga, kad vykdant atitinkamą nacionalinę veiklą laikomasi, visų pirma, šio reglamento ir ji atitinka tikslą visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios dalyvaujančiosios valstybės dėl politinės skubos reaguoti į lustų krizės rimtumą pradėjo įgyvendinti tą pajėgumų stiprinimo veiklą po to, kai Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento (ES) 2023/1781. Pagrindinės tos veiklos išlaidos turėtų būti tinkamos finansuoti tam tikromis sąlygomis, visų pirma tenkinant sąlygą, kad pasiūlymus vertina ir atrenka Lustų bendroji įmonė;

| (16) | teikiant finansinę paramą veiklai pagal Skaitmeninės Europos programą turėtų būtų laikomasi Reglamento (ES) 2021/694 taisyklių; |
| --- | --- |

(16)

teikiant finansinę paramą veiklai pagal Skaitmeninės Europos programą turėtų būtų laikomasi Reglamento (ES) 2021/694 taisyklių;

| (17) | kadangi šio reglamento tikslo, konkrečiai tikslo įsteigti Lustų bendrąją įmonę, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio šis tikslas gali būti geriau pasiektas Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(17)

kadangi šio reglamento tikslo, konkrečiai tikslo įsteigti Lustų bendrąją įmonę, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio šis tikslas gali būti geriau pasiektas Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (18) | todėl Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(18)

todėl Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (19) | kad būtų sudarytos sąlygos kuo greičiau pradėti šio reglamento įgyvendinimą siekiant įgyvendinti jos tikslus, jis turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(19)

kad būtų sudarytos sąlygos kuo greičiau pradėti šio reglamento įgyvendinimą siekiant įgyvendinti jos tikslus, jis turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2021/2085 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | visame reglamente žodžiai „Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė“ pakeičiami žodžiais „Lustų bendroji įmonė“; |
| --- | --- |

1)

visame reglamente žodžiai „Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė“ pakeičiami žodžiais „Lustų bendroji įmonė“;

| 2) | 2 straipsnio 2, 3 ir 4 punktai pakeičiami taip:






  „2. | narys steigėjas – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas arba tarptautinė organizacija, kuris šiame reglamente ar viename iš jo priedų nurodomas kaip bendrosios įmonės narys; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnio 2, 3 ir 4 punktai pakeičiami taip:

„2.

narys steigėjas – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas arba tarptautinė organizacija, kuris šiame reglamente ar viename iš jo priedų nurodomas kaip bendrosios įmonės narys;

| 3. | asocijuotasis narys – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas arba tarptautinė organizacija, kuris prisijungia prie bendrosios įmonės pasirašydamas įsipareigojimo raštą pagal 6 straipsnio 3 dalį ir kuriam būtinas patvirtinimas pagal 7 straipsnį; |
| --- | --- |

3.

asocijuotasis narys – bet kuris valstybėje narėje, programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotojoje šalyje įsisteigęs teisės subjektas arba tarptautinė organizacija, kuris prisijungia prie bendrosios įmonės pasirašydamas įsipareigojimo raštą pagal 6 straipsnio 3 dalį ir kuriam būtinas patvirtinimas pagal 7 straipsnį;

| 4. | dalyvaujančioji valstybė – bet kuri valstybė narė ar programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotoji šalis, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje;“; |
| --- | --- |

4.

dalyvaujančioji valstybė – bet kuri valstybė narė ar programos „Europos horizontas“ arba, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos asocijuotoji šalis, įsipareigojimo raštu pranešusi apie savo dalyvavimą atitinkamos bendrosios įmonės veikloje;“;

| 3) | 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Siekiant atsižvelgti į programos „Europos horizontas“ ir, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos vykdymo laikotarpį, su bendrosiomis įmonėmis susiję kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus gali būti skelbiami ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.“
  ; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Siekiant atsižvelgti į programos „Europos horizontas“ ir, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programos vykdymo laikotarpį, su bendrosiomis įmonėmis susiję kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais kvietimai teikti pasiūlymus gali būti skelbiami ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d.“

| 4) | 4 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Lustų bendroji įmonė taip pat padeda siekti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1781 (*1) 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendrojo tikslo ir Reglamento (ES) 2023/1781 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytų veiklos tikslų (toliau – 1–4 veiklos tikslai) ir Skaitmeninės Europos programos bendrųjų tikslų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/694 3 straipsnio 1 dalyje.

  (*1)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (OL L 229, 2023 9 18, p. 1).“;" |
| --- | --- |

4)

4 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Lustų bendroji įmonė taip pat padeda siekti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1781 (*1) 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendrojo tikslo ir Reglamento (ES) 2023/1781 4 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytų veiklos tikslų (toliau – 1–4 veiklos tikslai) ir Skaitmeninės Europos programos bendrųjų tikslų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/694 3 straipsnio 1 dalyje.

*1

(*1)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (OL L 229, 2023 9 18, p. 1).“;"

*1

| 5) | 10 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

  „2.   Antrojoje dalyje nurodyta Sąjungos įnašo suma gali būti padidinta trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalies ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, kurios yra Skaitmeninės Europos programos asocijuotosios šalys, įnašais laikantis Reglamento (ES) 2021/694 10 straipsnio 1 dalies d punkto, su sąlyga, kad bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos įnašas, yra papildoma bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančių ar su jais susijusių subjektų įnašu.


  3.   Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunkčiu ir 154 straipsniu, to reglamento 71 straipsnyje nurodytų įstaigų atveju Sąjungos įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų specialiajai programai, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas,“ ir, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programa.“
  ; |
| --- | --- |

5)

10 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Antrojoje dalyje nurodyta Sąjungos įnašo suma gali būti padidinta trečiųjų valstybių, kurios yra programos „Europos horizontas“ asocijuotosios šalys, įnašais laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 16 straipsnio 5 dalies ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, kurios yra Skaitmeninės Europos programos asocijuotosios šalys, įnašais laikantis Reglamento (ES) 2021/694 10 straipsnio 1 dalies d punkto, su sąlyga, kad bendra suma, kuria padidinamas Sąjungos įnašas, yra papildoma bent jau tokio pat dydžio kitų nei Sąjunga narių arba juos sudarančių ar su jais susijusių subjektų įnašu.

3.   Vadovaujantis Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunkčiu ir 154 straipsniu, to reglamento 71 straipsnyje nurodytų įstaigų atveju Sąjungos įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų specialiajai programai, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas,“ ir, kai taikytina, Skaitmeninės Europos programa.“

| 6) | 12 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

  „Be Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnyje arba Lustų bendrosios įmonės atveju Reglamento (ES) 2021/694 18 straipsnyje nustatytų kriterijų, darbo programoje, kaip priedas, gali būti pateikti nacionalinių teisės subjektų tinkamumo kriterijai.
  Kiekviena dalyvaujančioji valstybė paveda bendrajai įmonei atlikti pasiūlymų vertinimą pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ ir, kai taikytina, pagal Reglamentą (ES) 2021/694.“; |
| --- | --- |

6)

12 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

„Be Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnyje arba Lustų bendrosios įmonės atveju Reglamento (ES) 2021/694 18 straipsnyje nustatytų kriterijų, darbo programoje, kaip priedas, gali būti pateikti nacionalinių teisės subjektų tinkamumo kriterijai.

Kiekviena dalyvaujančioji valstybė paveda bendrajai įmonei atlikti pasiūlymų vertinimą pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ ir, kai taikytina, pagal Reglamentą (ES) 2021/694.“;

| 7) | 29 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   3 straipsnio 1 dalies b, d, g ir h punktuose nurodytų bendrųjų įmonių biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines dalis. Iki 2024 m. gruodžio 31 d. bendra tų biudžetinių mokėjimo dalimis įsipareigojimų suma negali viršyti 50 % maksimalaus Sąjungos įnašo, nustatyto 10 straipsnyje. Nuo 2025 m. sausio mėn. bent 20 % viso likusių metų biudžeto neturi būti dengiama metinėmis dalimis.“
  ; |
| --- | --- |

7)

29 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   3 straipsnio 1 dalies b, d, g ir h punktuose nurodytų bendrųjų įmonių biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines dalis. Iki 2024 m. gruodžio 31 d. bendra tų biudžetinių mokėjimo dalimis įsipareigojimų suma negali viršyti 50 % maksimalaus Sąjungos įnašo, nustatyto 10 straipsnyje. Nuo 2025 m. sausio mėn. bent 20 % viso likusių metų biudžeto neturi būti dengiama metinėmis dalimis.“

| 8) | 126 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | užtikrinti Sąjungos mokslinę kompetenciją ir inovacijų lyderystę naujų komponentų ir sistemų technologijų srityje, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, ir skatinti aktyviai dalyvauti MVĮ – jos, kiek tai susiję su visa mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą, susijusią su Reglamentu (ES) 2023/1781 įsteigta Europos lustų iniciatyva, turi sudaryti ne mažiau kaip trečdalį bendro netiesioginių veiksmų dalyvių skaičiaus ir joms turi būti skiriama bent 20 % viešojo finansavimo.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

126 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

užtikrinti Sąjungos mokslinę kompetenciją ir inovacijų lyderystę naujų komponentų ir sistemų technologijų srityje, įskaitant veiklą, susijusią su žemesniais TPL, ir skatinti aktyviai dalyvauti MVĮ – jos, kiek tai susiję su visa mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą, susijusią su Reglamentu (ES) 2023/1781 įsteigta Europos lustų iniciatyva, turi sudaryti ne mažiau kaip trečdalį bendro netiesioginių veiksmų dalyvių skaičiaus ir joms turi būti skiriama bent 20 % viešojo finansavimo.“;

| ii) | papildoma šiuo punktu:






  „d) | visoje Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje užtikrinti didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimą ir remti susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas ir pažangiąsias kvantines technologijas ir jau įsitvirtinusių technologijų inovacijas, kuriomis bus stiprinamas pažangus projektavimas, sistemų integravimas ir lustų gamybos geba Sąjungoje, tokiu būdu didinant Sąjungos konkurencingumą ir prisidedant prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų įgyvendinimo, visų pirma mažinant elektroninių sistemų poveikį klimatui, gerinant naujos kartos lustų tvarumą ir stiprinant žiedinės ekonomikos procesus, prisidedant prie kokybiškų darbo vietų puslaidininkių ekosistemoje kūrimo ir sprendžiant pritaikytojo saugumo principų, kuriais užtikrinama apsauga nuo kibernetinio saugumo grėsmių, klausimus.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiuo punktu:

„d)

visoje Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje užtikrinti didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimą ir remti susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas ir pažangiąsias kvantines technologijas ir jau įsitvirtinusių technologijų inovacijas, kuriomis bus stiprinamas pažangus projektavimas, sistemų integravimas ir lustų gamybos geba Sąjungoje, tokiu būdu didinant Sąjungos konkurencingumą ir prisidedant prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų įgyvendinimo, visų pirma mažinant elektroninių sistemų poveikį klimatui, gerinant naujos kartos lustų tvarumą ir stiprinant žiedinės ekonomikos procesus, prisidedant prie kokybiškų darbo vietų puslaidininkių ekosistemoje kūrimo ir sprendžiant pritaikytojo saugumo principų, kuriais užtikrinama apsauga nuo kibernetinio saugumo grėsmių, klausimus.“;

| b) | 2 dalis papildoma šiais punktais:






  „g) | sukurti pažangius integrinių puslaidininkių technologijų projektavimo pajėgumus; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis papildoma šiais punktais:

„g)

sukurti pažangius integrinių puslaidininkių technologijų projektavimo pajėgumus;

| h) | visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas; |
| --- | --- |

h)

visoje Sąjungoje stiprinti esamas ir plėtoti naujas pažangias bandomąsias linijas, kad būtų sudarytos sąlygos kurti ir diegti pažangiąsias puslaidininkių technologijas ir naujos kartos puslaidininkių technologijas;

| i) | kurti pažangių technologijų ir inžinerinius pajėgumus siekiant paspartinti inovacinį pažangiųjų kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų kūrimą; |
| --- | --- |

i)

kurti pažangių technologijų ir inžinerinius pajėgumus siekiant paspartinti inovacinį pažangiųjų kvantinių lustų ir susijusių puslaidininkių technologijų kūrimą;

| j) | įsteigti visos Sąjungos kompetencijos centrų tinklą, tobulinant esamus arba kuriant naujus įrenginius.“; |
| --- | --- |

j)

įsteigti visos Sąjungos kompetencijos centrų tinklą, tobulinant esamus arba kuriant naujus įrenginius.“;

| 9) | 128 straipsnis pakeičiamas taip:

  „128 straipsnis
  Sąjungos finansinis įnašas

  1.   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant EEE asignavimus, į Lustų bendrąją įmonę sudaro iki 4 175 000 000 EUR, įskaitant iki 62 287 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti; šios sumos paskirstomos taip:






  a) | iki 2 725 000 000 EUR iš programos „Europos horizontas; |
| --- | --- | --- |

9)

128 straipsnis pakeičiamas taip:

„128 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas

1.   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant EEE asignavimus, į Lustų bendrąją įmonę sudaro iki 4 175 000 000 EUR, įskaitant iki 62 287 000 EUR administracinėms išlaidoms padengti; šios sumos paskirstomos taip:

a)

iki 2 725 000 000 EUR iš programos „Europos horizontas;

| b) | iki 1 450 000 000 EUR iš Skaitmeninės Europos programos. |
| --- | --- |

b)

iki 1 450 000 000 EUR iš Skaitmeninės Europos programos.

2.   Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą Sąjungos finansinį įnašą Lustų bendroji įmonė naudoja tam, kad teiktų finansinę paramą Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 2 straipsnio 43 punkte apibrėžtiems netiesioginiams veiksmams, atitinkantiems Lustų bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, įskaitant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, susijusią su 1–4 veiklos tikslais.

3.   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas naudojamas pajėgumų stiprinimo veiklai, susijusiai su 1–4 veiklos tikslais.

4.   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas neviršija 50 % visų pajėgumų stiprinimo veiklos išlaidų.

5.   Pajėgumais, susidariusiais Lustų bendrajai įmonei įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus, gali naudotis įvairūs naudotojai visoje Sąjungoje, jais leidžiama naudotis skaidriai ir nediskriminuojant, tiesiogiai proporcingai Sąjungos finansiniam įnašui, teikiamam visoms tos veiklos išlaidoms finansuoti.“

| 10) | 129 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Nukrypstant nuo 28 straipsnio 4 dalies, privatieji nariai skiria arba susitaria, kad juos sudarantieji ir su jais susijusieji subjektai skirtų bent 26 331 000 EUR finansinį įnašą Lustų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Privačiųjų narių skiriama metinio bendro įnašo, skirto Lustų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti, dalis yra 30 %.


  4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti įnašai. Išimties tvarka, nukrypstant nuo 11 straipsnio 3 dalies, dalyvaujančiosioms valstybėms leidžiama pranešti apie finansinius įnašus, padarytus nuo 2022 m. vasario 8 d. Nuo tos dienos pagrindinės susijusios veiklos išlaidos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti, net jei jos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:






  a) | veikla atitinka šį reglamentą; |
| --- | --- | --- |

10)

129 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Nukrypstant nuo 28 straipsnio 4 dalies, privatieji nariai skiria arba susitaria, kad juos sudarantieji ir su jais susijusieji subjektai skirtų bent 26 331 000 EUR finansinį įnašą Lustų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti. Privačiųjų narių skiriama metinio bendro įnašo, skirto Lustų bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms padengti, dalis yra 30 %.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti įnašai. Išimties tvarka, nukrypstant nuo 11 straipsnio 3 dalies, dalyvaujančiosioms valstybėms leidžiama pranešti apie finansinius įnašus, padarytus nuo 2022 m. vasario 8 d. Nuo tos dienos pagrindinės susijusios veiklos išlaidos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti, net jei jos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos:

a)

veikla atitinka šį reglamentą;

| b) | veikla padeda siekti 126 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto tikslo, o patirtas susijusias išlaidas sudaro kapitalo išlaidos; |
| --- | --- |

b)

veikla padeda siekti 126 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto tikslo, o patirtas susijusias išlaidas sudaro kapitalo išlaidos;

| c) | Lustų bendroji įmonė vertina ir atrenka dotacijų paraiškas pagal 12 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

c)

Lustų bendroji įmonė vertina ir atrenka dotacijų paraiškas pagal 12 straipsnio 1 dalį;

| d) | veikla toliau vykdoma tuo metu, kai skiriama dotacija; |
| --- | --- |

d)

veikla toliau vykdoma tuo metu, kai skiriama dotacija;

| e) | į dalyvaujančiosios valstybės įnašą, susijusį su tomis išlaidomis, neatsižvelgiama apskaičiuojant dalyvaujančiųjų valstybių balsavimo teises, nurodytas 133 straipsnio 2 dalyje, 133 straipsnio 3 dalyje ir 136 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

e)

į dalyvaujančiosios valstybės įnašą, susijusį su tomis išlaidomis, neatsižvelgiama apskaičiuojant dalyvaujančiųjų valstybių balsavimo teises, nurodytas 133 straipsnio 2 dalyje, 133 straipsnio 3 dalyje ir 136 straipsnio 1 dalyje;

| f) | su tomis išlaidomis susijęs dalyvaujančiosios valstybės įnašas neviršija 25 % viso tos dalyvaujančiosios valstybės finansinio įnašo, numatyto veiklai, kuria padedama siekti 126 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto tikslo. |
| --- | --- |

f)

su tomis išlaidomis susijęs dalyvaujančiosios valstybės įnašas neviršija 25 % viso tos dalyvaujančiosios valstybės finansinio įnašo, numatyto veiklai, kuria padedama siekti 126 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto tikslo.

5.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytus įnašus sudaro 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti įnašai, įskaitant bent 90 % 11 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų įnašų sumos.“

| 11) | 133 straipsnyje įterpiama ši dalis:

  „3a.   Nukrypstant nuo 1 dalies, į balsavimą dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Europos lustų iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl pajėgumų stiprinimo veiklos, valdyba įtraukia tik Komisiją ir valstybes nares. Komisijai priklauso 50 % balsavimo teisių. O dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Europos lustų iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, Komisija ir valstybės narės kiekviena turi po 45 % balsavimo teisių, o privatieji nariai – 10 % balsavimo teisių. 2 ir 3 dalys mutatis mutandis taikomos valstybių narių balsavimo teisėms. Visi valdybos atstovai dalyvauja rengiant tą darbo programos specialią dalį.“
  ; |
| --- | --- |

11)

133 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.   Nukrypstant nuo 1 dalies, į balsavimą dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Europos lustų iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl pajėgumų stiprinimo veiklos, valdyba įtraukia tik Komisiją ir valstybes nares. Komisijai priklauso 50 % balsavimo teisių. O dėl darbo programos specialios dalies, skirtos Europos lustų iniciatyvai įgyvendinti, poskirsnio dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, Komisija ir valstybės narės kiekviena turi po 45 % balsavimo teisių, o privatieji nariai – 10 % balsavimo teisių. 2 ir 3 dalys mutatis mutandis taikomos valstybių narių balsavimo teisėms. Visi valdybos atstovai dalyvauja rengiant tą darbo programos specialią dalį.“

| 12) | įterpiamas šis straipsnis:

  „133a straipsnis
  Pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamai veiklai taikytinos taisyklės

  1.   Papildant 24 straipsnio 2 dalį, veiklai, kurią Lustų bendroji įmonė finansuoja pagal Skaitmeninės Europos programą, taikomas Reglamentas (ES) 2021/694.


  2.   Lustų bendrosios įmonės darbo programa ir kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami Skaitmeninės Europos programos interneto svetainėje.


  3.   Lustų bendroji įmonė ex post auditus atlieka iš Skaitmeninės Europos programos biudžeto finansuojamos veiklos išlaidų pagal Reglamento (ES) 2021/694 27 straipsnį.“

  ; |
| --- | --- |

12)

įterpiamas šis straipsnis:

„133a straipsnis

Pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamai veiklai taikytinos taisyklės

1.   Papildant 24 straipsnio 2 dalį, veiklai, kurią Lustų bendroji įmonė finansuoja pagal Skaitmeninės Europos programą, taikomas Reglamentas (ES) 2021/694.

2.   Lustų bendrosios įmonės darbo programa ir kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami Skaitmeninės Europos programos interneto svetainėje.

3.   Lustų bendroji įmonė ex post auditus atlieka iš Skaitmeninės Europos programos biudžeto finansuojamos veiklos išlaidų pagal Reglamento (ES) 2021/694 27 straipsnį.“

| 13) | 134 straipsnis pakeičiamas taip:

  „134 straipsnis
  Dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose apribojimai ir sąlygos

  1.   Nukrypstant nuo šio reglamento 17 straipsnio 2 dalies l punkto, Komisijos prašymu ir patvirtinus viešojo sektoriaus institucijų tarybai, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamų veiksmų atveju dalyvavimas konkrečiuose veiksmuose ribojamas pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalį.


  2.   Komisijos prašymu ir patvirtinus viešojo sektoriaus institucijų tarybai, pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamų veiksmų atveju dalyvavimas konkrečiuose veiksmuose ribojamas pagal Reglamento (ES) 2021/694 12 straipsnio 6 dalį ir 18 straipsnį.


  3.   Kvietimai teikti pasiūlymus, numatyti darbo programos specialioje dalyje, skirtoje Europos lustų iniciatyvai, turi būti atviri įvairioms teisinėms bendradarbiavimo formoms ir kitiems dalyviams. Finansavimo pasiūlymų atranka neturi būti grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Veiksmus taip pat gali vykdyti juridiniai asmenys, bendradarbiaujantys konsorciume, įsteigtame kaip Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (ECIC) pagal Reglamento (ES) 2023/1781 7 straipsnį. Darbo programos specialioje dalyje, skirtoje Europos lustų iniciatyvai, nurodoma, kad tais atvejais, kai ECIC teikia paraišką dėl konkretaus veiksmo finansavimo, šią paraišką teikia pats ECIC, o ne atskiri jį sudarantys subjektai.“

  ; |
| --- | --- |

13)

134 straipsnis pakeičiamas taip:

„134 straipsnis

Dalyvavimo konkrečiuose veiksmuose apribojimai ir sąlygos

1.   Nukrypstant nuo šio reglamento 17 straipsnio 2 dalies l punkto, Komisijos prašymu ir patvirtinus viešojo sektoriaus institucijų tarybai, pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamų veiksmų atveju dalyvavimas konkrečiuose veiksmuose ribojamas pagal Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 5 dalį.

2.   Komisijos prašymu ir patvirtinus viešojo sektoriaus institucijų tarybai, pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamų veiksmų atveju dalyvavimas konkrečiuose veiksmuose ribojamas pagal Reglamento (ES) 2021/694 12 straipsnio 6 dalį ir 18 straipsnį.

3.   Kvietimai teikti pasiūlymus, numatyti darbo programos specialioje dalyje, skirtoje Europos lustų iniciatyvai, turi būti atviri įvairioms teisinėms bendradarbiavimo formoms ir kitiems dalyviams. Finansavimo pasiūlymų atranka neturi būti grindžiama konkrečia teisine bendradarbiavimo forma. Veiksmus taip pat gali vykdyti juridiniai asmenys, bendradarbiaujantys konsorciume, įsteigtame kaip Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (ECIC) pagal Reglamento (ES) 2023/1781 7 straipsnį. Darbo programos specialioje dalyje, skirtoje Europos lustų iniciatyvai, nurodoma, kad tais atvejais, kai ECIC teikia paraišką dėl konkretaus veiksmo finansavimo, šią paraišką teikia pats ECIC, o ne atskiri jį sudarantys subjektai.“

| 14) | įterpiamas šis straipsnis:

  „134a straipsnis
  Papildomos vykdomojo direktoriaus užduotys
  Nukrypstant nuo 19 straipsnio 4 dalies c punkto, Lustų bendrosios įmonės vykdomasis direktorius, remdamasis viešojo sektoriaus institucijų tarybos parengtais metmenimis, nurodytais 137 straipsnio aa punkte, ir strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, parengia ir pateikia valdybai priimti Lustų bendrosios įmonės darbo programą.“
  ; |
| --- | --- |

14)

įterpiamas šis straipsnis:

„134a straipsnis

Papildomos vykdomojo direktoriaus užduotys

Nukrypstant nuo 19 straipsnio 4 dalies c punkto, Lustų bendrosios įmonės vykdomasis direktorius, remdamasis viešojo sektoriaus institucijų tarybos parengtais metmenimis, nurodytais 137 straipsnio aa punkte, ir strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, parengia ir pateikia valdybai priimti Lustų bendrosios įmonės darbo programą.“

| 15) | 136 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   134 straipsnio 1 ir 2 dalių tikslu viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro tik valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalis taikoma mutatis mutandis.“
  ; |
| --- | --- | --- |

15)

136 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   134 straipsnio 1 ir 2 dalių tikslu viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro tik valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalis taikoma mutatis mutandis.“

| b) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   137 straipsnio aa punkto tikslu ir pagal 137 straipsnio d punktą vykdant pasiūlymų, atitinkančių Europos lustų iniciatyvos įgyvendinimą, atranką, viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro tik Komisija ir valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalis taikoma mutatis mutandis.“ |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„2a.   137 straipsnio aa punkto tikslu ir pagal 137 straipsnio d punktą vykdant pasiūlymų, atitinkančių Europos lustų iniciatyvos įgyvendinimą, atranką, viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro tik Komisija ir valstybės narės. Šio straipsnio 1 dalis taikoma mutatis mutandis.“

| 16) | 137 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | papildomas šiuo punktu:






  „aa) | prieš parengiant kiekvieną darbo programą ir atsižvelgiant į privačiųjų narių ir, kai tikslinga, Reglamento (ES) 2023/1781 28 straipsniu įsteigtos Europos puslaidininkių tarybos rekomendacijas ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, parengia dviejų specialių darbo programos dalių metmenis, įskaitant atitinkamas išlaidų sąmatas; į pirmosios dalies metmenis įtraukiamas poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir poskirsnis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, susijusios su 1–4 veiklos tikslais, įskaitant sąlygas dėl prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, o antrosios dalies metmenys skirti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Europos lustų iniciatyva;“; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

137 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

papildomas šiuo punktu:

„aa)

prieš parengiant kiekvieną darbo programą ir atsižvelgiant į privačiųjų narių ir, kai tikslinga, Reglamento (ES) 2023/1781 28 straipsniu įsteigtos Europos puslaidininkių tarybos rekomendacijas ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų indėlį, parengia dviejų specialių darbo programos dalių metmenis, įskaitant atitinkamas išlaidų sąmatas; į pirmosios dalies metmenis įtraukiamas poskirsnis dėl pajėgumų stiprinimo veiklos įgyvendinant 1–4 veiklos tikslus ir poskirsnis dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, susijusios su 1–4 veiklos tikslais, įskaitant sąlygas dėl prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, o antrosios dalies metmenys skirti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, kurios neapima Europos lustų iniciatyva;“;

| b) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalies u punktą atrenka pasiūlymus“; |
| --- | --- | --- |

b)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

pagal 12 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalies u punktą atrenka pasiūlymus“;

| c) | pridedamas šis punktas:






  „f) | prireikus rekomenduoja ECIC imtis taisomųjų veiksmų, pavyzdžiui, iš dalies pakeisti savo įstatus, jei, ECIC atsisako priimti naują narį nepateikęs pakankamų tokio atsisakymo motyvų remiantis jo įstatuose nustatytomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, valstybė narė atkreipia viešojo sektoriaus institucijų tarybos dėmesį į šį klausimą;“; |
| --- | --- | --- |

c)

pridedamas šis punktas:

„f)

prireikus rekomenduoja ECIC imtis taisomųjų veiksmų, pavyzdžiui, iš dalies pakeisti savo įstatus, jei, ECIC atsisako priimti naują narį nepateikęs pakankamų tokio atsisakymo motyvų remiantis jo įstatuose nustatytomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis, valstybė narė atkreipia viešojo sektoriaus institucijų tarybos dėmesį į šį klausimą;“;

| 17) | 141 straipsnis pakeičiamas taip:

  „141 straipsnis
  Finansavimo normos ir dalyvavimo taisyklės

  1.   Pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamiems netiesioginiams veiksmams, laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalies ir nukrypstant nuo to reglamento 34 straipsnio, ir pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamos veiklos atveju Lustų bendroji įmonė, atsižvelgdama į dalyvio rūšį (visų pirma, ar tai MVĮ, ar ne pelno teisės subjektai) ir veiklos rūšį, gali taikyti skirtingas Sąjungos finansuojamų veiksmų sąnaudų finansavimo normas. Finansavimo normos nurodomos darbo programoje.


  2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies ir Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 34 straipsnio, mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos iki 4 TPL atveju Sąjunga finansuoja 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų.


  3.   Nukrypstant nuo Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 2 dalies arba Reglamento (ES) 2021/694 18 straipsnio, kompetencijos centras arba vienas teisės subjektas, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, įsisteigę bent trijose skirtingose dalyvaujančiosiose valstybėse, iš kurių bent viena yra valstybė narė, turi teisę dalyvauti Lustų bendrosios įmonės finansuojamuose kvietimuose teikti pasiūlymus pagal šio reglamento 134 straipsnio 4 dalį, su sąlyga, kad ši nukrypti leidžianti nuostata tinkamai pagrindžiama atitinkamų darbo programos temų aprašyme.“

  ; |
| --- | --- |

17)

141 straipsnis pakeičiamas taip:

„141 straipsnis

Finansavimo normos ir dalyvavimo taisyklės

1.   Pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamiems netiesioginiams veiksmams, laikantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 17 straipsnio 2 dalies ir nukrypstant nuo to reglamento 34 straipsnio, ir pagal Skaitmeninės Europos programą finansuojamos veiklos atveju Lustų bendroji įmonė, atsižvelgdama į dalyvio rūšį (visų pirma, ar tai MVĮ, ar ne pelno teisės subjektai) ir veiklos rūšį, gali taikyti skirtingas Sąjungos finansuojamų veiksmų sąnaudų finansavimo normas. Finansavimo normos nurodomos darbo programoje.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies ir Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 34 straipsnio, mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos iki 4 TPL atveju Sąjunga finansuoja 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų.

3.   Nukrypstant nuo Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 22 straipsnio 2 dalies arba Reglamento (ES) 2021/694 18 straipsnio, kompetencijos centras arba vienas teisės subjektas, kurį sudaro bent trys nepriklausomi teisės subjektai, įsisteigę bent trijose skirtingose dalyvaujančiosiose valstybėse, iš kurių bent viena yra valstybė narė, turi teisę dalyvauti Lustų bendrosios įmonės finansuojamuose kvietimuose teikti pasiūlymus pagal šio reglamento 134 straipsnio 4 dalį, su sąlyga, kad ši nukrypti leidžianti nuostata tinkamai pagrindžiama atitinkamų darbo programos temų aprašyme.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. liepos 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  
  2023 m. vasario 15 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  OL C 365, 2022 9 23, p. 40.

2

(3)  
  2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014 (OL L 427, 2021 11 30, p. 17).

3

(4)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695 2021 m. balandžio 28 d. kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

4

(5)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1781, kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/694 (Lustų aktas) (OL L 229, 2023 9 18, p. 1).

5

(6)  
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (OL L 166, 2021 5 11, p. 1).

6

(7)  
  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 561/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė ECSEL (OL L 169, 2014 6 7, p. 152).

7

---

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/63

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1783

2023 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios denatonio benzoato, diurono, etoksazolio, metomilo ir teflubenzurono liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose ar ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalies a punktą, 18 straipsnio 1 dalies b punktą ir 49 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | didžiausia leidžiamoji denatonio benzoato, diurono, etoksazolio, metomilo ir teflubenzurono liekanų koncentracija (toliau – DLK) nustatyta Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede; |
| --- | --- |

(1)

didžiausia leidžiamoji denatonio benzoato, diurono, etoksazolio, metomilo ir teflubenzurono liekanų koncentracija (toliau – DLK) nustatyta Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede;

| (2) | veikliosios medžiagos denatonio benzoato patvirtinimas baigė galioti 2020 m. lapkričio 30 d. (2) ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Nėra kodekse nustatytos tos medžiagos didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos (CXL) arba leistinų importo nuokrypių. Denatonio benzoato DLK visuose produktuose yra aptikimo riba (toliau – LPD). Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio denatonio benzoato DLK visiems produktams; |
| --- | --- |

(2)

veikliosios medžiagos denatonio benzoato patvirtinimas baigė galioti 2020 m. lapkričio 30 d. (2) ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Nėra kodekse nustatytos tos medžiagos didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos (CXL) arba leistinų importo nuokrypių. Denatonio benzoato DLK visuose produktuose yra aptikimo riba (toliau – LPD). Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio denatonio benzoato DLK visiems produktams;

| (3) | veikliosios medžiagos diurono patvirtinimas baigė galioti 2020 m. rugsėjo 30 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Nėra nustatyta jokių tos medžiagos CXL verčių ar leidžiamųjų importo nuokrypių. Šiuo metu visiems produktams nustatyta diurono DLK yra nustatyta pagal konkrečiam produktui nustatytas aptikimo ribas. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio diurono DLK visiems produktams. Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkamos išnašos, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie liekanų tyrimus, turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(3)

veikliosios medžiagos diurono patvirtinimas baigė galioti 2020 m. rugsėjo 30 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Nėra nustatyta jokių tos medžiagos CXL verčių ar leidžiamųjų importo nuokrypių. Šiuo metu visiems produktams nustatyta diurono DLK yra nustatyta pagal konkrečiam produktui nustatytas aptikimo ribas. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio diurono DLK visiems produktams. Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkamos išnašos, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie liekanų tyrimus, turėtų būti išbrauktos;

| (4) | veikliosios medžiagos etoksazolio patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2105 (3), nustatant konkrečią nuostatą, kad valstybės narės leidžia naudoti augalų apsaugos produktus tik dekoratyviniams augalams daugiamečiuose šiltnamiuose. Visos esamos maistinėms kultūroms naudojamų augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos veikliosios medžiagos, registracijos atšauktos. Vykdydama tos veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo pratęsimo procedūrą, Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) paskelbė tarpusavio peržiūros išvadą (4), kurioje paaiškino, kad dėl nepakankamų duomenų negalima atmesti rizikos žmonių sveikatai, kylančios vartojant etoksazoliu apdorotas maistines kultūras, galimybės. Todėl negalima patvirtinti, kad nustatyta DLK, pagrįsta CXL, yra saugi vartotojams ir negali būti toliau taikoma. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio etoksazolio DLK visiems produktams. Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkama išnaša, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie analizės metodus, turėtų būti išbraukta; |
| --- | --- |

(4)

veikliosios medžiagos etoksazolio patvirtinimo galiojimas buvo pratęstas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2105 (3), nustatant konkrečią nuostatą, kad valstybės narės leidžia naudoti augalų apsaugos produktus tik dekoratyviniams augalams daugiamečiuose šiltnamiuose. Visos esamos maistinėms kultūroms naudojamų augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos veikliosios medžiagos, registracijos atšauktos. Vykdydama tos veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo pratęsimo procedūrą, Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) paskelbė tarpusavio peržiūros išvadą (4), kurioje paaiškino, kad dėl nepakankamų duomenų negalima atmesti rizikos žmonių sveikatai, kylančios vartojant etoksazoliu apdorotas maistines kultūras, galimybės. Todėl negalima patvirtinti, kad nustatyta DLK, pagrįsta CXL, yra saugi vartotojams ir negali būti toliau taikoma. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti tai medžiagai nustatytas DLK vertes. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą to reglamento V priede turėtų būti nustatyta aptikimo ribos dydžio etoksazolio DLK visiems produktams. Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkama išnaša, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie analizės metodus, turėtų būti išbraukta;

| (5) | veikliosios medžiagos metomilo patvirtinimas baigė galioti 2019 m. rugpjūčio 31 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Metomilo DLK kinkanams ir kornišonams nustatyta remiantis CXL, kurią Tarnyba patvirtino kaip saugia vartotojams (5). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies e punktu, Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede turėtų būti išlaikyta dabartinė DLK. Nustatyta metomilo DLK salotoms, pupelėms (džiovintoms), sojoms, vilnamedžių sėkloms, kukurūzams ir avižoms buvo pagrįsta CXL, dėl kurios Tarnyba padarė išvadą, kad ji nėra pakankamai pagrįsta duomenimis, nes trūksta duomenų apie metomilo metabolizmą lapiniuose augaluose, ankštiniuose augaluose ir aliejinių augalų sėklose (6). Todėl ši DLK turėtų būti sumažinta iki Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nurodytų konkretiems produktams nustatytų aptikimo ribų. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to paties reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga sumažinti Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nustatytą visų kitų produktų, kurių DLK nustatyta remiantis nebeleidžiamomis ES naudojimo paskirtimis, DLK; Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkamos išnašos, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie liekanų tyrimus ir metabolizmą maistinėse kultūrose, turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(5)

veikliosios medžiagos metomilo patvirtinimas baigė galioti 2019 m. rugpjūčio 31 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registracijos liudijimai. Metomilo DLK kinkanams ir kornišonams nustatyta remiantis CXL, kurią Tarnyba patvirtino kaip saugia vartotojams (5). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies e punktu, Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede turėtų būti išlaikyta dabartinė DLK. Nustatyta metomilo DLK salotoms, pupelėms (džiovintoms), sojoms, vilnamedžių sėkloms, kukurūzams ir avižoms buvo pagrįsta CXL, dėl kurios Tarnyba padarė išvadą, kad ji nėra pakankamai pagrįsta duomenimis, nes trūksta duomenų apie metomilo metabolizmą lapiniuose augaluose, ankštiniuose augaluose ir aliejinių augalų sėklose (6). Todėl ši DLK turėtų būti sumažinta iki Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nurodytų konkretiems produktams nustatytų aptikimo ribų. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to paties reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga sumažinti Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nustatytą visų kitų produktų, kurių DLK nustatyta remiantis nebeleidžiamomis ES naudojimo paskirtimis, DLK; Be to, siekiant išvengti abejonių, atitinkamos išnašos, kuriose nurodoma, kad trūksta informacijos apie liekanų tyrimus ir metabolizmą maistinėse kultūrose, turėtų būti išbrauktos;

| (6) | veikliosios medžiagos teflubenzurono patvirtinimas baigė galioti 2019 m. lapkričio 30 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Teflubenzurono DLK greipfrutuose ir mandarinuose yra pagrįsta Brazilijos importo nuokrypio prašymais, kuriuos Tarnyba patvirtino kaip saugius vartotojams (7). Teflubenzurono DLK apelsinuose, citrinose, žaliosiose citrinose, vynuogėse, papajose, pomidoruose, agurkuose, kornišonuose, melionuose, saulėgrąžų sėklose, sojose ir kavos pupelėse nustatyta įgyvendinus CXL, kurią Tarnyba patvirtino kaip saugią vartotojams (8). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies e punktu, Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede turėtų būti išlaikyta dabartinė DLK. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to paties reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga sumažinti Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nustatytą visų kitų produktų, kurių DLK nustatyta remiantis nebeleidžiamomis ES naudojimo paskirtimis, DLK; |
| --- | --- |

(6)

veikliosios medžiagos teflubenzurono patvirtinimas baigė galioti 2019 m. lapkričio 30 d. ir nebuvo pateikta paraiškų dėl jo patvirtinimo galiojimo pratęsimo. Teflubenzurono DLK greipfrutuose ir mandarinuose yra pagrįsta Brazilijos importo nuokrypio prašymais, kuriuos Tarnyba patvirtino kaip saugius vartotojams (7). Teflubenzurono DLK apelsinuose, citrinose, žaliosiose citrinose, vynuogėse, papajose, pomidoruose, agurkuose, kornišonuose, melionuose, saulėgrąžų sėklose, sojose ir kavos pupelėse nustatyta įgyvendinus CXL, kurią Tarnyba patvirtino kaip saugią vartotojams (8). Todėl, remiantis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies e punktu, Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede turėtų būti išlaikyta dabartinė DLK. Pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to paties reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga sumažinti Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II priede nustatytą visų kitų produktų, kurių DLK nustatyta remiantis nebeleidžiamomis ES naudojimo paskirtimis, DLK;

| (7) | Komisija konsultavosi su Europos Sąjungos etaloninėmis pesticidų liekanų laboratorijomis dėl būtinybės pakoreguoti tam tikras aptikimo ribas. Tos laboratorijos pasiūlė analitiškai įmanomas konkretaus produkto aptikimo ribas visoms veikliosioms medžiagoms, kurioms taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(7)

Komisija konsultavosi su Europos Sąjungos etaloninėmis pesticidų liekanų laboratorijomis dėl būtinybės pakoreguoti tam tikras aptikimo ribas. Tos laboratorijos pasiūlė analitiškai įmanomas konkretaus produkto aptikimo ribas visoms veikliosioms medžiagoms, kurioms taikomas šis reglamentas;

| (8) | per Pasaulio prekybos organizaciją konsultuotasi dėl naujos DLK su Sąjungos prekybos partneriais ir į jų pastabas atsižvelgta; |
| --- | --- |

(8)

per Pasaulio prekybos organizaciją konsultuotasi dėl naujos DLK su Sąjungos prekybos partneriais ir į jų pastabas atsižvelgta;

| (9) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | kalbant apie visas veikliąsias medžiagas, kurioms taikomas šis reglamentas, kad šiuos produktus būtų galima įprastai parduoti, perdirbti ir vartoti, šis reglamentas neturėtų būti taikomas produktams, kurie buvo pagaminti Sąjungoje arba į ją importuoti prieš pradedant taikyti pakeistą DLK ir kuriais, remiantis turima informacija, užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

(10)

kalbant apie visas veikliąsias medžiagas, kurioms taikomas šis reglamentas, kad šiuos produktus būtų galima įprastai parduoti, perdirbti ir vartoti, šis reglamentas neturėtų būti taikomas produktams, kurie buvo pagaminti Sąjungoje arba į ją importuoti prieš pradedant taikyti pakeistą DLK ir kuriais, remiantis turima informacija, užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis;

| (11) | prieš pradedant taikyti naujas DLK vertes turėtų būti skiriamas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės, trečiosios šalys ir maisto tvarkymo subjektai galėtų pasirengti laikytis dėl DLK pakeitimo atsiradusių reikalavimų; |
| --- | --- |

(11)

prieš pradedant taikyti naujas DLK vertes turėtų būti skiriamas tinkamas laikotarpis, per kurį valstybės narės, trečiosios šalys ir maisto tvarkymo subjektai galėtų pasirengti laikytis dėl DLK pakeitimo atsiradusių reikalavimų;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Dėl veikliųjų medžiagų denatonio benzoato, diurono, metomilo ir teflubenzurono visuose produktuose ir ant jų Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 be šiuo reglamentu padarytų pakeitimų toliau taikomas produktams, kurie buvo pagaminti Sąjungoje arba importuoti į Sąjungą iki 2024 m. balandžio 8 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2024 m. balandžio 8 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. lapkričio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1643, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų kalcio fosfido, denatonio benzoato, haloksifopo-P, imidakloprido, pencikurono ir zeta cipermetrino patvirtinimo galiojimo laikotarpių iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 370, 2020 11 6, p. 18).

2

(3)  
  2020 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2105, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos etoksazolio kaip keistinos medžiagos patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 425, 2020 12 16, p. 96).

3

(4)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole; EFSA Journal 2017;15(10):4988.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole

EFSA Journal

(5)  EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005; EFSA Journal 2015;13(10):4277.

5

Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005; EFSA Journal 2015;13(10):4277.

6

EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005; EFSA Journal

(7)  EFSA Reasoned Opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli; EFSA Journal 2018;16(11):5474.

7

Reasoned Opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli; EFSA Journal

(8)  EFSA Scientific support for preparing an ES position in the 49th Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR)]; EFSA Journal 2017;15(7):4929.

8

Scientific support for preparing an ES position in the 49th

EFSA Journal

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | metomilui ir tiabendazolui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

  „Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)








  Kodas numeris | Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, ir atskirų produktų pavyzdžiai (1) | Metomilas | Teflubenzuronas (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; MEDŽIŲ RIEŠUTAI | | |
| 0110000 | Citrusiniai vaisiai | 0,01  (*1) | 0,5 |
| 0110010 | Greipfrutai | | |
| 0110020 | Apelsinai | | |
| 0110030 | Citrinos | | |
| 0110040 | Žaliosios citrinos | | |
| 0110050 | Mandarinai | | |
| 0110990 | Kita (2) | | |
| 0120000 | Medžių riešutai | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0120010 | Migdolai | | |
| 0120020 | Bertoletijos | | |
| 0120030 | Anakardžiai | | |
| 0120040 | Kaštainiai | | |
| 0120050 | Kokosai | | |
| 0120060 | Lazdyno riešutai | | |
| 0120070 | Makadamijos | | |
| 0120080 | Karijos | | |
| 0120090 | Pinijos | | |
| 0120100 | Pistacijos | | |
| 0120110 | Graikiniai riešutai | | |
| 0120990 | Kita (2) | | |
| 0130000 | Sėklavaisiai | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0130010 | Obuoliai | | |
| 0130020 | Kriaušės | | |
| 0130030 | Svarainiai | | |
| 0130040 | Šliandros | | |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos | | |
| 0130990 | Kita (2) | | |
| 0140000 | Kaulavaisiai | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0140010 | Abrikosai | | |
| 0140020 | Vyšnios (saldžiosios) | | |
| 0140030 | Persikai | | |
| 0140040 | Slyvos | | |
| 0140990 | Kita (2) | | |
| 0150000 | Uogos ir smulkūs vaisiai | 0,01  (*1) | |
| 0151000 | a) | vynuogės |

1)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

metomilui ir tiabendazolui skirtos skiltys pakeičiamos taip:

„Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)

Kodas numeris

Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, ir atskirų produktų pavyzdžiai (1)

Metomilas

Teflubenzuronas (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; MEDŽIŲ RIEŠUTAI

0110000

Citrusiniai vaisiai

0,01  (*1)

0,5

0110010

Greipfrutai

0110020

Apelsinai

0110030

Citrinos

0110040

Žaliosios citrinos

0110050

Mandarinai

0110990

Kita (2)

0120000

Medžių riešutai

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0120010

Migdolai

0120020

Bertoletijos

0120030

Anakardžiai

0120040

Kaštainiai

0120050

Kokosai

0120060

Lazdyno riešutai

0120070

Makadamijos

0120080

Karijos

0120090

Pinijos

0120100

Pistacijos

0120110

Graikiniai riešutai

0120990

Kita (2)

0130000

Sėklavaisiai

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0130010

Obuoliai

0130020

Kriaušės

0130030

Svarainiai

0130040

Šliandros

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

0130990

Kita (2)

0140000

Kaulavaisiai

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0140010

Abrikosai

0140020

Vyšnios (saldžiosios)

0140030

Persikai

0140040

Slyvos

0140990

Kita (2)

0150000

Uogos ir smulkūs vaisiai

0,01  (*1)

0151000

a)

vynuogės

0,7

0151010

Valgomosios vynuogės

0151020

Vynuogės vynui gaminti

0152000

| b) | braškės ir žemuogės |
| --- | --- |

b)

braškės ir žemuogės

0,01  (*1)

0153000

| c) | uogos, augančios ant dvimečių ūglių |
| --- | --- |

c)

uogos, augančios ant dvimečių ūglių

0,01  (*1)

0153010

Gervuogės

0153020

Gervuogės

0153030

Avietės (raudonosios ir geltonosios)

0153990

Kita (2)

0154000

| d) | kiti smulkūs vaisiai ir uogos |
| --- | --- |

d)

kiti smulkūs vaisiai ir uogos

0,01  (*1)

0154010

Mėlynės

0154020

Spanguolės

0154030

Serbentai (juodieji, raudonieji ir baltieji)

0154040

Agrastai (žalieji, raudonieji ir geltonieji)

0154050

Erškėtuogės

0154060

Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo)

0154070

Gudobelės vaisiai / pietinės gudobelės vaisiai

0154080

Šeivamedžio uogos

0154990

Kita (2)

0160000

Kiti vaisiai su

0161000

| a) | valgoma luobele |
| --- | --- |

a)

valgoma luobele

0,01  (*1)

0161010

Datulės

0,01  (*1)

0161020

Figos

0,01  (*1)

0161030

Valgomosios alyvuogės

0,01  (*1)

0161040

Kinkanai

1

0161050

Karambolos

0,01  (*1)

0161060

Persimonai / rytiniai persimonai

0,01  (*1)

0161070

Gvazdikmedžio vaisiai

0,01  (*1)

0161990

Kita (2)

0,01  (*1)

0162000

| b) | nevalgoma luobele, smulkūs |
| --- | --- |

b)

nevalgoma luobele, smulkūs

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiviai (žalieji, raudonieji, geltonieji)

0162020

Ličiai

0162030

Valgomosios pasifloros

0162040

Opuncijos

0162050

Gelčių sėklos

0162060

Virgininiai juodmedžiai (virgininiai persimonai)

0162990

Kita (2)

0163000

| c) | nevalgoma luobele, stambūs |
| --- | --- |

c)

nevalgoma luobele, stambūs

0,01  (*1)

0163010

Avokadai

0,01  (*1)

0163020

Bananai

0,01  (*1)

0163030

Mangai

0,01  (*1)

0163040

Papajos

0,4

0163050

Granatai

0,01  (*1)

0163060

Peruvinės anonos

0,01  (*1)

0163070

Gvajavos

0,01  (*1)

0163080

Ananasai

0,01  (*1)

0163090

Duonvaisiai

0,01  (*1)

0163100

Durijai

0,01  (*1)

0163110

Dygliuotosios anonos

0,01  (*1)

0163990

Kita (2)

0,01  (*1)

0200000

ŠVIEŽIOS ARBA ŠALDYTOS DARŽOVĖS

0210000

Šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0211000

| a) | bulvės |
| --- | --- |

a)

bulvės

0212000

| b) | tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai |
| --- | --- |

b)

tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0212010

Manijokai

0212020

Valgomieji batatai

0212030

Dioskorėjos

0212040

Bermudinės marantos

0212990

Kita (2)

0213000

| c) | kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius |
| --- | --- |

c)

kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius

0213010

Burokėliai

0213020

Morkos

0213030

Gumbiniai salierai

0213040

Krienai

0213050

Topinambai

0213060

Pastarnokai

0213070

Petražolių šaknys / šakninės petražolės

0213080

Ridikai

0213090

Pūteniai

0213100

Griežčiai

0213110

Ropės

0213990

Kita (2)

0220000

Svogūninės daržovės

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Valgomieji česnakai

0220020

Valgomieji svogūnai

0220030

Valgomieji svogūnėliai

0220040

Svogūnlaiškiai / žalieji svogūnai ir tuščialaiškiai česnakai

0220990

Kita (2)

0230000

Vaisinės daržovės

0231000

| a) | Solanaceae ir Malvaceae |
| --- | --- |

a)

Solanaceae ir Malvaceae

0231010

Pomidorai

0,01  (*1)

1,5

0231020

Paprikos

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0231030

Baklažanai

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231040

Valgomosios ybiškės

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231990

Kita (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232000

| b) | moliūginių šeimos (valgoma luobele) |
| --- | --- |

b)

moliūginių šeimos (valgoma luobele)

0232010

Agurkai

0,01  (*1)

0,5

0232020

Kornišonai

0,1

1,5

0232030

Cukinijos

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232990

Kita (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0233000

| c) | moliūginių šeimos (nevalgoma luobele) |
| --- | --- |

c)

moliūginių šeimos (nevalgoma luobele)

0,01
   (*1)

0233010

Melionai

0,3

0233020

Moliūgai

0,01  (*1)

0233030

Arbūzai

0,01  (*1)

0233990

Kita (2)

0,01  (*1)

0234000

| d) | saldieji kukurūzai |
| --- | --- |

d)

saldieji kukurūzai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0239000

| e) | kitos vaisinės daržovės |
| --- | --- |

e)

kitos vaisinės daržovės

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0240000

Kopūstinės daržovės (išskyrus brassica rūšių šakniavaisius ir brassica rūšių jaunų lapų augalus)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | žiedinės brassica daržovės |
| --- | --- |

a)

žiedinės brassica daržovės

0241010

Brokoliniai kopūstai

0241020

Žiediniai kopūstai

0241990

Kita (2)

0242000

| b) | gūžinės |
| --- | --- |

b)

gūžinės

0242010

Briuseliniai kopūstai

0242020

Gūžiniai kopūstai

0242990

Kita (2)

0243000

| c) | lapinės |
| --- | --- |

c)

lapinės

0243010

Pekininiai kopūstai

0243020

Lapiniai kopūstai

0243990

Kita (2)

0244000

| d) | ropiniai kopūstai |
| --- | --- |

d)

ropiniai kopūstai

0250000

Lapinės daržovės, prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0251000

| a) | salotos ir salotiniai augalai |
| --- | --- |

a)

salotos ir salotiniai augalai

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0251010

Sultenės

0251020

Sėjamosios salotos

0251030

Salotinės trūkažolės plačialapis varietetas

0251040

Sėjamosios pipirnės, kiti daigai ir ūgliai

0251050

Ankstyvosios barborytės

0251060

Sėjamosios gražgarstės

0251070

Sareptinio bastučio raukšlėtasis varietetas

0251080

Jaunų lapų augalai (įskaitant brassica rūšis)

0251990

Kita (2)

0252000

| b) | špinatai ir panašūs (lapai) |
| --- | --- |

b)

špinatai ir panašūs (lapai)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Daržiniai špinatai

0252020

Paprastosios portulakos

0252030

Burokėlių lapai

0252990

Kita (2)

0253000

| c) | vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai |
| --- | --- |

c)

vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| d) | rėžiukai |
| --- | --- |

d)

rėžiukai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | paprastosios trūkažolės / cikorijos |
| --- | --- |

e)

paprastosios trūkažolės / cikorijos

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės |
| --- | --- |

f)

prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0256010

Daržiniai builiai

0256020

Laiškiniai česnakai

0256030

Salierų lapai

0256040

Petražolės

0256050

Vaistiniai šalavijai

0256060

Kvapieji rozmarinai

0256070

Čiobreliai

0256080

Bazilikai ir valgomosios gėlės

0256090

Kilniojo lauramedžio lapai

0256100

Vaistiniai kiečiai

0256990

Kita (2)

0260000

Ankštinės daržovės

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0260010

Pupelės (su ankštimis)

0260020

Pupelės (be ankščių)

0260030

Žirniai (su ankštimis)

0260040

Žirniai (be ankščių)

0260050

Lęšiai

0260990

Kita (2)

0270000

Stiebinės daržovės

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Smidrai

0270020

Dygieji artišokai

0270030

Salierai

0270040

Paprastojo pankolio azorinis varietetas

0270050

Artišokai

0270060

Porai

0270070

Rabarbarai

0270080

Bambukų ūgliai

0270090

Palmių šerdys

0270990

Kita (2)

0280000

Grybai, samanos ir kerpės

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Auginamieji grybai

0280020

Miško grybai

0280990

Samanos ir kerpės

0290000

Dumbliai ir prokariotai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

ANKŠTINIAI AUGALAI

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0300010

Pupos

0300020

Lęšiai

0300030

Žirniai

0300040

Lubinai

0300990

Kita (2)

0400000

ALIEJINIŲ AUGALŲ SĖKLOS IR ALIEJINGI VAISIAI

0,01
   (*1)

0401000

Aliejinių augalų sėklos

0401010

Sėmenys

0,01
   (*1)

0401020

Žemės riešutai

0,01
   (*1)

0401030

Aguonų sėklos

0,01
   (*1)

0401040

Sezamų sėklos

0,01
   (*1)

0401050

Saulėgrąžų sėklos

0,3

0401060

Rapsų sėklos

0,01
   (*1)

0401070

Sojos

0,05

0401080

Garstyčių sėklos

0,01
   (*1)

0401090

Vilnamedžių sėklos

0,01
   (*1)

0401100

Moliūgų sėklos

0,01
   (*1)

0401110

Dažiniai dygminai

0,01
   (*1)

0401120

Agurklės

0,01
   (*1)

0401130

Sėjamosios judros

0,01
   (*1)

0401140

Kanapių sėklos

0,01
   (*1)

0401150

Paprastųjų ricinmedžių sėklos

0,01
   (*1)

0401990

Kita (2)

0,01
   (*1)

0402000

Aliejiniai vaisiai

0,01
   (*1)

0402010

Aliejaus gamybai skirtos alyvuogės

0402020

Alyvpalmių branduoliai

0402030

Alyvpalmių vaisiai

0402040

Tikrųjų kapokmedžių vaisiai

0402990

Kita (2)

0500000

GRŪDAI

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0500010

Miežiai

0500020

Grikiai ir kitos javams prilyginamos kultūros

0500030

Kukurūzai

0500040

Tikrosios soros

0500050

Sėjamoji aviža

0500060

Ryžiai

0500070

Rugiai

0500080

Dvispalviai sorgai

0500090

Paprastieji kviečiai

0500990

Kita (2)

0600000

ARBATA, KAVA, ŽOLELIŲ UŽPILAI, KAKAVA ir SALDŽIOSIOS CERATONIJOS

0,05  (*1)

0610000

Arbata

0,05  (*1)

0620000

Kavos pupelės

0,3

0630000

Žolelių užpilai (gauti iš

0,05  (*1)

0631000

| a) | žiedai |
| --- | --- |

a)

žiedai

0631010

Vaistinės ramunės

0631020

Jamaikinės kinrožės

0631030

Rožės

0631040

Jazminai

0631050

Liepa

0631990

Kita (2)

0632000

| b) | lapai ir prieskoninės žolės |
| --- | --- |

b)

lapai ir prieskoninės žolės

0632010

Daržinės braškės

0632020

Siauralapis raibsteglis

0632030

Paragvajinis bugienis

0632990

Kita (2)

0633000

| c) | šaknys |
| --- | --- |

c)

šaknys

0633010

Valerijonas

0633020

Ženšenis

0633990

Kita (2)

0639000

| d) | bet kurios kitos augalo dalys |
| --- | --- |

d)

bet kurios kitos augalo dalys

0640000

Kakavos pupelės

0,05  (*1)

0650000

Saldžiosios ceratonijos

0,05  (*1)

0700000

APYNIAI

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

PRIESKONIAI

0810000

Sėklos prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Anyžinė ožiažolė

0810020

Persiniai gumbakmyniai

0810030

Salierai

0810040

Blakinės kalendros

0810050

Kmynai

0810060

Krapai

0810070

Paprastieji pankoliai

0810080

Vaistinės ožragės

0810090

Muskatai

0810990

Kita (2)

0820000

Vaisių prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Kvapieji pimentai

0820020

Pirulinės uosrūtės (pipirinės uosrūtės)

0820030

Kmynai

0820040

Kardamonas

0820050

Kadagio uogos

0820060

Pipirai (juodieji, žalieji ir baltieji)

0820070

Vanilė

0820080

Tamarindas

0820990

Kita (2)

0830000

Žievės prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Cinamonas

0830990

Kita (2)

0840000

Šaknys ir šakniastiebiai prieskoniai

0840010

Paprastasis saldymedis

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Imbieras (10)

0840030

Daržinės ciberžolės

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Krienai (11)

0840990

Kita (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pumpurų prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Gvazdikėliai

0850020

Kaparėliai

0850990

Kita (2)

0860000

Žiedų purkų prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Šafranai

0860990

Kita (2)

0870000

Kevalų prieskoniai

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskatmedžio vaisiai

0870990

Kita (2)

0900000

CUKRINIAI AUGALAI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Cukriniai runkeliai (šaknys)

0900020

Cukranendrės

0900030

Paprastosios trūkažolės šaknys

0900990

Kita (2)

1000000

GYVŪNINIAI PRODUKTAI. SAUSUMOS GYVŪNAI

1010000

Prekės iš

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1011000

| a) | kiaulių |
| --- | --- |

a)

kiaulių

1011010

Raumenys

1011020

Riebalai

1011030

Kepenys

1011040

Inkstai

1011050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1011990

Kita (2)

1012000

| b) | galvijų |
| --- | --- |

b)

galvijų

1012010

Raumenys

1012020

Riebalai

1012030

Kepenys

1012040

Inkstai

1012050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1012990

Kita (2)

1013000

| c) | avių |
| --- | --- |

c)

avių

1013010

Raumenys

1013020

Riebalai

1013030

Kepenys

1013040

Inkstai

1013050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1013990

Kita (2)

1014000

| d) | ožkų |
| --- | --- |

d)

ožkų

1014010

Raumenys

1014020

Riebalai

1014030

Kepenys

1014040

Inkstai

1014050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1014990

Kita (2)

1015000

| e) | arklinių šeimos gyvūnų |
| --- | --- |

e)

arklinių šeimos gyvūnų

1015010

Raumenys

1015020

Riebalai

1015030

Kepenys

1015040

Inkstai

1015050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1015990

Kita (2)

1016000

| f) | naminių paukščių |
| --- | --- |

f)

naminių paukščių

1016010

Raumenys

1016020

Riebalai

1016030

Kepenys

1016040

Inkstai

1016050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1016990

Kita (2)

1017000

| g) | kitų ūkiuose auginamų sausumos gyvūnų |
| --- | --- |

g)

kitų ūkiuose auginamų sausumos gyvūnų

1017010

Raumenys

1017020

Riebalai

1017030

Kepenys

1017040

Inkstai

1017050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1017990

Kita (2)

1020000

Pienas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Galvijai

1020020

Avys

1020030

Ožkos

1020040

Laukinis arklys

1020990

Kita (2)

1030000

Paukščių kiaušiniai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Višta

1030020

Didžioji antis

1030030

Pilkoji žąsis

1030040

Paprastoji putpelė

1030990

Kita (2)

1040000

Medus ir kiti bitininkystės produktai (7)

0,05
   (*1)

0,05  (*1)

1050000

Varliagyviai ir ropliai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Sausumos bestuburiai gyvūnai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Laukiniai sausumos stuburiniai gyvūnai

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1100000

ŽUVYS, ŽUVŲ PRODUKTAI IR VISI KITI JŪRŲ BEI GĖLŲJŲ VANDENŲ GYVŪNŲ PRODUKTAI (8)

1200000

PRODUKTAI AR JŲ DALYS, NAUDOJAMI TIK GYVŪNŲ PAŠARAMS (8)

1300000

PERDIRBTI MAISTO PRODUKTAI (9)

Teflubenzuronas (F)

| F | Tirpus riebaluose“ |
| --- | --- |

F

Tirpus riebaluose“

| b) | denatonio benzoatui, diuronui ir etoksazoliui skirtos skiltys išbraukiamos; |
| --- | --- |

b)

denatonio benzoatui, diuronui ir etoksazoliui skirtos skiltys išbraukiamos;

| 2) | V priede įrašomos denatonio benzoatui, diuronui ir etoksazoliui skirtos skiltys:

  „Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)









  Kodas numeris | Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, ir atskirų produktų pavyzdžiai (2) | Denatonio benzoatas (denatonio benzoato ir jo druskų suma, išreikšta kaip denatonio benzoatas) | Diuronas | Etoksazolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; MEDŽIŲ RIEŠUTAI | 0,01  (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) |
| 0110000 | Citrusiniai vaisiai | | | |
| 0110010 | Greipfrutai | | | |
| 0110020 | Apelsinai | | | |
| 0110030 | Citrinos | | | |
| 0110040 | Žaliosios citrinos | | | |
| 0110050 | Mandarinai | | | |
| 0110990 | Kita (2) | | | |
| 0120000 | Medžių riešutai | | | |
| 0120010 | Migdolai | | | |
| 0120020 | Bertoletijos | | | |
| 0120030 | Anakardžiai | | | |
| 0120040 | Kaštainiai | | | |
| 0120050 | Kokosai | | | |
| 0120060 | Lazdyno riešutai | | | |
| 0120070 | Makadamijos | | | |
| 0120080 | Karijos | | | |
| 0120090 | Pinijos | | | |
| 0120100 | Pistacijos | | | |
| 0120110 | Graikiniai riešutai | | | |
| 0120990 | Kita (2) | | | |
| 0130000 | Sėklavaisiai | | | |
| 0130010 | Obuoliai | | | |
| 0130020 | Kriaušės | | | |
| 0130030 | Svarainiai | | | |
| 0130040 | Šliandros | | | |
| 0130050 | Lokvos / japoninės lokvos | | | |
| 0130990 | Kita (2) | | | |
| 0140000 | Kaulavaisiai | | | |
| 0140010 | Abrikosai | | | |
| 0140020 | Vyšnios (saldžiosios) | | | |
| 0140030 | Persikai | | | |
| 0140040 | Slyvos | | | |
| 0140990 | Kita (2) | | | |
| 0150000 | Uogos ir smulkūs vaisiai | | | |
| 0151000 | a) | vynuogės |

2)

V priede įrašomos denatonio benzoatui, diuronui ir etoksazoliui skirtos skiltys:

„Pesticidų liekanos ir didžiausia leidžiamoji koncentracija (mg/kg)

Kodas numeris

Atskirų produktų, kuriems nustatoma DLK, ir atskirų produktų pavyzdžiai (2)

Denatonio benzoatas (denatonio benzoato ir jo druskų suma, išreikšta kaip denatonio benzoatas)

Diuronas

Etoksazolis

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

ŠVIEŽI ARBA ŠALDYTI VAISIAI; MEDŽIŲ RIEŠUTAI

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0110000

Citrusiniai vaisiai

0110010

Greipfrutai

0110020

Apelsinai

0110030

Citrinos

0110040

Žaliosios citrinos

0110050

Mandarinai

0110990

Kita (2)

0120000

Medžių riešutai

0120010

Migdolai

0120020

Bertoletijos

0120030

Anakardžiai

0120040

Kaštainiai

0120050

Kokosai

0120060

Lazdyno riešutai

0120070

Makadamijos

0120080

Karijos

0120090

Pinijos

0120100

Pistacijos

0120110

Graikiniai riešutai

0120990

Kita (2)

0130000

Sėklavaisiai

0130010

Obuoliai

0130020

Kriaušės

0130030

Svarainiai

0130040

Šliandros

0130050

Lokvos / japoninės lokvos

0130990

Kita (2)

0140000

Kaulavaisiai

0140010

Abrikosai

0140020

Vyšnios (saldžiosios)

0140030

Persikai

0140040

Slyvos

0140990

Kita (2)

0150000

Uogos ir smulkūs vaisiai

0151000

a)

vynuogės

0151010

Valgomosios vynuogės

0151020

Vynuogės vynui gaminti

0152000

| b) | braškės ir žemuogės |
| --- | --- |

b)

braškės ir žemuogės

0153000

| c) | uogos, augančios ant dvimečių ūglių |
| --- | --- |

c)

uogos, augančios ant dvimečių ūglių

0153010

Gervuogės

0153020

Gervuogės

0153030

Avietės (raudonosios ir geltonosios)

0153990

Kita (2)

0154000

| d) | kiti smulkūs vaisiai ir uogos |
| --- | --- |

d)

kiti smulkūs vaisiai ir uogos

0154010

Mėlynės

0154020

Spanguolės

0154030

Serbentai (juodieji, raudonieji ir baltieji)

0154040

Agrastai (žalieji, raudonieji ir geltonieji)

0154050

Erškėtuogės

0154060

Šilkmedžio uogos (juodojo ir baltojo)

0154070

Gudobelės vaisiai / pietinės gudobelės vaisiai

0154080

Šeivamedžio uogos

0154990

Kita (2)

0160000

Kiti vaisiai su

0161000

| a) | valgoma luobele |
| --- | --- |

a)

valgoma luobele

0161010

Datulės

0161020

Figos

0161030

Valgomosios alyvuogės

0161040

Kinkanai

0161050

Karambolos

0161060

Persimonai / rytiniai persimonai

0161070

Gvazdikmedžio vaisiai

0161990

Kita (2)

0162000

| b) | nevalgoma luobele, smulkūs |
| --- | --- |

b)

nevalgoma luobele, smulkūs

0162010

Kiviai (žalieji, raudonieji, geltonieji)

0162020

Ličiai

0162030

Valgomosios pasifloros

0162040

Opuncijos

0162050

Gelčių sėklos

0162060

Virgininiai juodmedžiai (virgininiai persimonai)

0162990

Kita (2)

0163000

| c) | nevalgoma luobele, stambūs |
| --- | --- |

c)

nevalgoma luobele, stambūs

0163010

Avokadai

0163020

Bananai

0163030

Mangai

0163040

Papajos

0163050

Granatai

0163060

Peruvinės anonos

0163070

Gvajavos

0163080

Ananasai

0163090

Duonvaisiai

0163100

Durijai

0163110

Dygliuotosios anonos

0163990

Kita (2)

0200000

ŠVIEŽIOS ARBA ŠALDYTOS DARŽOVĖS

0210000

Šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0211000

| a) | bulvės |
| --- | --- |

a)

bulvės

0212000

| b) | tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai |
| --- | --- |

b)

tropiniai šakniavaisiai ir gumbavaisiai

0212010

Manijokai

0212020

Valgomieji batatai

0212030

Dioskorėjos

0212040

Bermudinės marantos

0212990

Kita (2)

0213000

| c) | kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius |
| --- | --- |

c)

kiti šakniavaisiai ir gumbavaisiai, išskyrus cukrinius runkelius

0213010

Burokėliai

0213020

Morkos

0213030

Gumbiniai salierai

0213040

Krienai

0213050

Topinambai

0213060

Pastarnokai

0213070

Petražolių šaknys / šakninės petražolės

0213080

Ridikai

0213090

Pūteniai

0213100

Griežčiai

0213110

Ropės

0213990

Kita (2)

0220000

Svogūninės daržovės

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0220010

Valgomieji česnakai

0220020

Valgomieji svogūnai

0220030

Valgomieji svogūnėliai

0220040

Svogūnlaiškiai / žalieji svogūnai ir tuščialaiškiai česnakai

0220990

Kita (2)

0230000

Vaisinės daržovės

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0231000

| a) | Solanaceae ir Malvaceae |
| --- | --- |

a)

Solanaceae ir Malvaceae

0231010

Pomidorai

0231020

Paprikos

0231030

Baklažanai

0231040

Valgomosios ybiškės

0231990

Kita (2)

0232000

| b) | moliūginių šeimos (valgoma luobele) |
| --- | --- |

b)

moliūginių šeimos (valgoma luobele)

0232010

Agurkai

0232020

Kornišonai

0232030

Cukinijos

0232990

Kita (2)

0233000

| c) | moliūginių šeimos (nevalgoma luobele) |
| --- | --- |

c)

moliūginių šeimos (nevalgoma luobele)

0233010

Melionai

0233020

Moliūgai

0233030

Arbūzai

0233990

Kita (2)

0234000

| d) | saldieji kukurūzai |
| --- | --- |

d)

saldieji kukurūzai

0239000

| e) | kitos vaisinės daržovės |
| --- | --- |

e)

kitos vaisinės daržovės

0240000

Kopūstinės daržovės (išskyrus brassica rūšių šakniavaisius ir brassica rūšių jaunų lapų augalus)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0241000

| a) | žiedinės brassica daržovės |
| --- | --- |

a)

žiedinės brassica daržovės

0241010

Brokoliniai kopūstai

0241020

Žiediniai kopūstai

0241990

Kita (2)

0242000

| b) | gūžinės |
| --- | --- |

b)

gūžinės

0242010

Briuseliniai kopūstai

0242020

Gūžiniai kopūstai

0242990

Kita (2)

0243000

| c) | lapinės |
| --- | --- |

c)

lapinės

0243010

Pekininiai kopūstai

0243020

Lapiniai kopūstai

0243990

Kita (2)

0244000

| d) | ropiniai kopūstai |
| --- | --- |

d)

ropiniai kopūstai

0250000

Lapinės daržovės, prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0251000

| a) | salotos ir salotiniai augalai |
| --- | --- |

a)

salotos ir salotiniai augalai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0251010

Sultenės

0251020

Sėjamosios salotos

0251030

Salotinės trūkažolės plačialapis varietetas

0251040

Sėjamosios pipirnės, kiti daigai ir ūgliai

0251050

Ankstyvosios barborytės

0251060

Sėjamosios gražgarstės

0251070

Sareptinio bastučio raukšlėtasis varietetas

0251080

Jaunų lapų augalai (įskaitant brassica rūšis)

0251990

Kita (2)

0252000

| b) | špinatai ir panašūs lapai |
| --- | --- |

b)

špinatai ir panašūs lapai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0252010

Daržiniai špinatai

0252020

Paprastosios portulakos

0252030

Burokėlių lapai

0252990

Kita (2)

0253000

| c) | vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai |
| --- | --- |

c)

vynuogių ir panašių rūšių augalų lapai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0254000

| d) | rėžiukai |
| --- | --- |

d)

rėžiukai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0255000

| e) | paprastosios trūkažolės / cikorijos |
| --- | --- |

e)

paprastosios trūkažolės / cikorijos

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0256000

| f) | prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės |
| --- | --- |

f)

prieskoninės žolės ir valgomosios gėlės

0,02  (*2)

0,02  (*2)

0,02
   (*2)

0256010

Daržiniai builiai

0256020

Laiškiniai česnakai

0256030

Salierų lapai

0256040

Petražolės

0256050

Vaistiniai šalavijai

0256060

Kvapieji rozmarinai

0256070

Čiobreliai

0256080

Bazilikai ir valgomosios gėlės

0256090

Kilniojo lauramedžio lapai

0256100

Vaistiniai kiečiai

0256990

Kita (2)

0260000

Ankštinės daržovės

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0260010

Pupelės (su ankštimis)

0260020

Pupelės (be ankščių)

0260030

Žirniai (su ankštimis)

0260040

Žirniai (be ankščių)

0260050

Lęšiai

0260990

Kita (2)

0270000

Stiebinės daržovės

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0270010

Smidrai

0270020

Dygieji artišokai

0270030

Salierai

0270040

Paprastojo pankolio azorinis varietetas

0270050

Artišokai

0270060

Porai

0270070

Rabarbarai

0270080

Bambukų ūgliai

0270090

Palmių šerdys

0270990

Kita (2)

0280000

Grybai, samanos ir kerpės

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0280010

Auginamieji grybai

0280020

Miško grybai

0280990

Samanos ir kerpės

0290000

Dumbliai ir prokariotai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300000

ANKŠTINIAI AUGALAI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300010

Pupos

0300020

Lęšiai

0300030

Žirniai

0300040

Lubinai

0300990

Kita (2)

0400000

ALIEJINIŲ AUGALŲ SĖKLOS IR ALIEJINGI VAISIAI

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01  (*2)

0401000

Aliejinių augalų sėklos

0401010

Sėmenys

0401020

Žemės riešutai

0401030

Aguonų sėklos

0401040

Sezamų sėklos

0401050

Saulėgrąžų sėklos

0401060

Rapsų sėklos

0401070

Sojos

0401080

Garstyčių sėklos

0401090

Vilnamedžių sėklos

0401100

Moliūgų sėklos

0401110

Dažiniai dygminai

0401120

Agurklės

0401130

Sėjamosios judros

0401140

Kanapių sėklos

0401150

Paprastųjų ricinmedžių sėklos

0401990

Kita (2)

0402000

Aliejiniai vaisiai

0402010

Aliejaus gamybai skirtos alyvuogės

0402020

Alyvpalmių branduoliai

0402030

Alyvpalmių vaisiai

0402040

Tikrųjų kapokmedžių vaisiai

0402990

Kita (2)

0500000

GRŪDAI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0500010

Miežiai

0500020

Grikiai ir kitos javams prilyginamos kultūros

0500030

Kukurūzai

0500040

Tikrosios soros

0500050

Sėjamoji aviža

0500060

Ryžiai

0500070

Rugiai

0500080

Dvispalviai sorgai

0500090

Paprastieji kviečiai

0500990

Kita (2)

0600000

ARBATA, KAVA, ŽOLELIŲ UŽPILAI, KAKAVA ir SALDŽIOSIOS CERATONIJOS

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0610000

Arbata

0,01
   (*2)

0620000

Kavos pupelės

0,05  (*2)

0630000

Žolelių užpilai (gauti iš

0,05  (*2)

0631000

| a) | žiedai |
| --- | --- |

a)

žiedai

0631010

Vaistinės ramunės

0631020

Jamaikinės kinrožės

0631030

Rožės

0631040

Jazminai

0631050

Liepa

0631990

Kita (2)

0632000

| b) | lapai ir prieskoninės žolės |
| --- | --- |

b)

lapai ir prieskoninės žolės

0632010

Daržinės braškės

0632020

Siauralapis raibsteglis

0632030

Paragvajinis bugienis

0632990

Kita (2)

0633000

| c) | šaknys |
| --- | --- |

c)

šaknys

0633010

Valerijonas

0633020

Ženšenis

0633990

Kita (2)

0639000

| d) | bet kurios kitos augalo dalys |
| --- | --- |

d)

bet kurios kitos augalo dalys

0640000

Kakavos pupelės

0,05  (*2)

0650000

Saldžiosios ceratonijos

0,05  (*2)

0700000

APYNIAI

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0800000

PRIESKONIAI

0810000

Sėklos prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0810010

Anyžinė ožiažolė

0810020

Persiniai gumbakmyniai

0810030

Salierai

0810040

Blakinės kalendros

0810050

Kmynai

0810060

Krapai

0810070

Paprastieji pankoliai

0810080

Vaistinės ožragės

0810090

Muskatai

0810990

Kita (2)

0820000

Vaisių prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0820010

Kvapieji pimentai

0820020

Pirulinės uosrūtės (pipirinės uosrūtės)

0820030

Kmynai

0820040

Kardamonas

0820050

Kadagio uogos

0820060

Pipirai (juodieji, žalieji ir baltieji)

0820070

Vanilė

0820080

Tamarindas

0820990

Kita (2)

0830000

Žievės prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0830010

Cinamonas

0830990

Kita (2)

0840000

Šaknys ir šakniastiebiai prieskoniai

0840010

Paprastasis saldymedis

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840020

Imbieras (10)

0840030

Daržinės ciberžolės

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840040

Krienai (11)

0840990

Kita (2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850000

Pumpurų prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850010

Gvazdikėliai

0850020

Kaparėliai

0850990

Kita (2)

0860000

Žiedų purkų prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0860010

Šafranai

0860990

Kita (2)

0870000

Kevalų prieskoniai

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0870010

Muskatmedžio vaisiai

0870990

Kita (2)

0900000

CUKRINIAI AUGALAI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0900010

Cukriniai runkeliai (šaknys)

0900020

Cukranendrės

0900030

Paprastosios trūkažolės šaknys

0900990

Kita (2)

1000000

GYVŪNINIAI PRODUKTAI. SAUSUMOS GYVŪNAI

0,01
   (*2)

1010000

Prekės iš

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1011000

| a) | kiaulių |
| --- | --- |

a)

kiaulių

1011010

Raumenys

1011020

Riebalai

1011030

Kepenys

1011040

Inkstai

1011050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1011990

Kita (2)

1012000

| b) | galvijų |
| --- | --- |

b)

galvijų

1012010

Raumenys

1012020

Riebalai

1012030

Kepenys

1012040

Inkstai

1012050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1012990

Kita (2)

1013000

| c) | avių |
| --- | --- |

c)

avių

1013010

Raumenys

1013020

Riebalai

1013030

Kepenys

1013040

Inkstai

1013050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1013990

Kita (2)

1014000

| d) | ožkų |
| --- | --- |

d)

ožkų

1014010

Raumenys

1014020

Riebalai

1014030

Kepenys

1014040

Inkstai

1014050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1014990

Kita (2)

1015000

| e) | arklinių šeimos gyvūnų |
| --- | --- |

e)

arklinių šeimos gyvūnų

1015010

Raumenys

1015020

Riebalai

1015030

Kepenys

1015040

Inkstai

1015050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1015990

Kita (2)

1016000

| f) | naminių paukščių |
| --- | --- |

f)

naminių paukščių

1016010

Raumenys

1016020

Riebalai

1016030

Kepenys

1016040

Inkstai

1016050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1016990

Kita (2)

1017000

| g) | kitų ūkiuose auginamų sausumos gyvūnų |
| --- | --- |

g)

kitų ūkiuose auginamų sausumos gyvūnų

1017010

Raumenys

1017020

Riebalai

1017030

Kepenys

1017040

Inkstai

1017050

Valgomieji subproduktai (išskyrus kepenis ir inkstus)

1017990

Kita (2)

1020000

Pienas

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1020010

Galvijai

1020020

Avys

1020030

Ožkos

1020040

Laukinis arklys

1020990

Kita (2)

1030000

Paukščių kiaušiniai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1030010

Višta

1030020

Didžioji antis

1030030

Pilkoji žąsis

1030040

Paprastoji putpelė

1030990

Kita (2)

1040000

Medus ir kiti bitininkystės produktai (7)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

1050000

Varliagyviai ir ropliai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1060000

Sausumos bestuburiai gyvūnai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1070000

Laukiniai sausumos stuburiniai gyvūnai

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1100000

ŽUVYS, ŽUVŲ PRODUKTAI IR VISI KITI JŪRŲ BEI GĖLŲJŲ VANDENŲ GYVŪNŲ PRODUKTAI (8)

1200000

PRODUKTAI AR JŲ DALYS, NAUDOJAMI TIK GYVŪNŲ PAŠARAMS (8)

1300000

PERDIRBTI MAISTO PRODUKTAI (9)

---

(*1)  Rodo apatinę analizinio nustatymo ribą.

(1)  Dėl išsamaus augalinių ir gyvūninių produktų, kuriems taikoma DLK, sąrašo žiūrėti I priedą.

(*2)  Rodo apatinę analizinio nustatymo ribą.

(2)  Dėl išsamaus augalinių ir gyvūninių produktų, kuriems taikoma DLK, sąrašo žiūrėti I priedą.“

---

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/89

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1784

2023 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo dėl valstybių narių įgaliojimo atlikti etoksazolio, kurio patvirtinimo galiojimas baigiasi 2028 m. sausio 31 d., vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 19 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 686/2012 (2) valstybė narė ataskaitos rengėja ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė įgaliojamos atlikti veikliųjų medžiagų vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti. Ataskaitą rengianti valstybė narė ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė buvo įgaliotos atlikti veikliųjų medžiagų, kurių patvirtinimo galiojimas baigiasi 2025 m. kovo 31 d. – 2028 m. gruodžio 27 d., vertinimą. Tačiau įgaliojimai atlikti veikliosios medžiagos etoksazolio, kurio patvirtinimo galiojimas baigiasi 2028 m. sausio 31 d., vertinimą dar nesuteikti. Todėl tikslinga suteikti tokį įgaliojimą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 686/2012 (2) valstybė narė ataskaitos rengėja ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė įgaliojamos atlikti veikliųjų medžiagų vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti. Ataskaitą rengianti valstybė narė ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė buvo įgaliotos atlikti veikliųjų medžiagų, kurių patvirtinimo galiojimas baigiasi 2025 m. kovo 31 d. – 2028 m. gruodžio 27 d., vertinimą. Tačiau įgaliojimai atlikti veikliosios medžiagos etoksazolio, kurio patvirtinimo galiojimas baigiasi 2028 m. sausio 31 d., vertinimą dar nesuteikti. Todėl tikslinga suteikti tokį įgaliojimą;

| (2) | atlikti vertinimą įgaliojama taip, kad būtų užtikrinta valstybėms narėms tenkančių pareigų ir darbų pusiausvyra; |
| --- | --- |

(2)

atlikti vertinimą įgaliojama taip, kad būtų užtikrinta valstybėms narėms tenkančių pareigų ir darbų pusiausvyra;

| (3) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 priedo D dalyje po ciantraniliprolui skirto įrašo įterpiamas šis įrašas:

| Veiklioji medžiaga | Ataskaitą rengianti valstybė narė | Bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė |
| --- | --- | --- |
| „Etoksazolis | FR | EL“ |

Veiklioji medžiaga

Ataskaitą rengianti valstybė narė

Bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė

„Etoksazolis

FR

EL“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. liepos 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012, kuriuo valstybės narės įgaliojamos atlikti veikliųjų medžiagų, kurių patvirtinimo galiojimas baigiasi ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d., vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti (OL L 200, 2012 7 27, p. 5).

2

---

SPRENDIMAI

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/91

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2023/1785

2023 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

kadangi:

| (1) | prieš Bulgarijai įstojant į Sąjungą Komisija savo 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (1) nurodė tam tikrus klausimus, visų pirma susijusius su Bulgarijos teismų sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe ir veiksmingumu, kuriuos sprendžiant vis dar būtina tolesnė pažanga, kad būtų užtikrintas gebėjimas įgyvendinti ir taikyti priemones, priimtas vidaus rinkai ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti; |
| --- | --- |

(1)

prieš Bulgarijai įstojant į Sąjungą Komisija savo 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (1) nurodė tam tikrus klausimus, visų pirma susijusius su Bulgarijos teismų sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe ir veiksmingumu, kuriuos sprendžiant vis dar būtina tolesnė pažanga, kad būtų užtikrintas gebėjimas įgyvendinti ir taikyti priemones, priimtas vidaus rinkai ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti;

| (2) | 2006 m. gruodžio 13 d. Komisija priėmė Sprendimą 2006/929/EB (2), nustatantį bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant šešių orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą. Tame sprendime nurodyta, kad jis turi būti panaikintas tinkamai įgyvendinus visus orientacinius tikslus; |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gruodžio 13 d. Komisija priėmė Sprendimą 2006/929/EB (2), nustatantį bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant šešių orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą. Tame sprendime nurodyta, kad jis turi būti panaikintas tinkamai įgyvendinus visus orientacinius tikslus;

| (3) | Sprendime 2006/929/EB reikalaujama, kad Bulgarija reguliariai teiktų Komisijai ataskaitas apie padarytą pažangą siekiant orientacinių tikslų Komisija savo pastabas ir išvadas dėl Bulgarijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai pirmą kartą pateikė 2007 m. birželio mėn. ir nuo to laiko reguliariai teikia ataskaitas. Kiekviena Komisijos ataskaita parengta remiantis kruopščia analize, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bei stebėtojų pastabas; |
| --- | --- |

(3)

Sprendime 2006/929/EB reikalaujama, kad Bulgarija reguliariai teiktų Komisijai ataskaitas apie padarytą pažangą siekiant orientacinių tikslų Komisija savo pastabas ir išvadas dėl Bulgarijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai pirmą kartą pateikė 2007 m. birželio mėn. ir nuo to laiko reguliariai teikia ataskaitas. Kiekviena Komisijos ataskaita parengta remiantis kruopščia analize, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bei stebėtojų pastabas;

| (4) | 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje (3) Komisija išsamiai įvertino Bulgarijos pažangą, padarytą nuo tada, kai buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas. Tuo pagrindu Komisija nustatė aiškų planą, kaip šį mechanizmą užbaigti taikyti; planas grindžiamas septyniolika pagrindinių rekomendacijų, kuriomis buvo paaiškinti reikalavimai, kurių Bulgarija turi laikytis, kad pasiektų Sprendime 2006/929/EB nustatytus šešis orientacinius tikslus. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija konstatavo, kad tų rekomendacijų įgyvendinimas būtų pakankama sąlyga baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, jeigu per tą laiką neįvyks pokyčių, dėl kurių daroma pažanga akivaizdžiai sumažėtų. Daugelis rekomendacijų buvo susijusios su vidaus apsaugos priemonių kūrimu siekiant užtikrinti rezultatų tvarumą ir parodyti, kad vykdomos reformos bus tęsiamos ir daroma pažanga bus konsoliduojama net ir netaikant mechanizmo; |
| --- | --- |

(4)

2017 m. sausio mėn. ataskaitoje (3) Komisija išsamiai įvertino Bulgarijos pažangą, padarytą nuo tada, kai buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas. Tuo pagrindu Komisija nustatė aiškų planą, kaip šį mechanizmą užbaigti taikyti; planas grindžiamas septyniolika pagrindinių rekomendacijų, kuriomis buvo paaiškinti reikalavimai, kurių Bulgarija turi laikytis, kad pasiektų Sprendime 2006/929/EB nustatytus šešis orientacinius tikslus. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija konstatavo, kad tų rekomendacijų įgyvendinimas būtų pakankama sąlyga baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, jeigu per tą laiką neįvyks pokyčių, dėl kurių daroma pažanga akivaizdžiai sumažėtų. Daugelis rekomendacijų buvo susijusios su vidaus apsaugos priemonių kūrimu siekiant užtikrinti rezultatų tvarumą ir parodyti, kad vykdomos reformos bus tęsiamos ir daroma pažanga bus konsoliduojama net ir netaikant mechanizmo;

| (5) | 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje (4) Komisija palankiai įvertino Bulgarijos pažangą, padarytą siekiant greitai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, ir padarė išvadą, kad preliminariai gali būti laikoma, jog trys orientaciniai tikslai yra pasiekti. Visų pirma Komisija atsižvelgė į Bulgarijos pažangą, kurią nuo įstojimo į ES ji padarė iš dalies keisdama savo konstitucinę ir teisinę sistemą, kad sustiprintų teismų nepriklausomumo garantijas, taip pat padidintų teismo proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Be to, 2015 m. priimtais Bulgarijos Konstitucijos pakeitimais įvykdyta Aukščiausiosios teismų tarybos reforma ir sustiprintas Teismų inspekcijos vaidmuo. Tie pakeitimai taikomi jau kelerius metus; |
| --- | --- |

(5)

2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje (4) Komisija palankiai įvertino Bulgarijos pažangą, padarytą siekiant greitai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, ir padarė išvadą, kad preliminariai gali būti laikoma, jog trys orientaciniai tikslai yra pasiekti. Visų pirma Komisija atsižvelgė į Bulgarijos pažangą, kurią nuo įstojimo į ES ji padarė iš dalies keisdama savo konstitucinę ir teisinę sistemą, kad sustiprintų teismų nepriklausomumo garantijas, taip pat padidintų teismo proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Be to, 2015 m. priimtais Bulgarijos Konstitucijos pakeitimais įvykdyta Aukščiausiosios teismų tarybos reforma ir sustiprintas Teismų inspekcijos vaidmuo. Tie pakeitimai taikomi jau kelerius metus;

| (6) | 2019 m. spalio mėn. Komisijos ataskaitoje (5) nustatyta, kad įgyvendindama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija padarė pakankamą pažangą, kad galėtų įvykdyti įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė stodama į Sąjungą, ir kad visi šeši Sprendime 2006/929/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant septyniolika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje, buvo tinkamai pasiekti. Be kita ko, Komisija atkreipė dėmesį į per pastaruosius dvejus metus vykdytas visa apimančias bendrosios kovos su korupcija institucinės sistemos reformas. Be to, 2019 m. spalio mėn. ataskaitos išvadose Komisija atkreipė dėmesį į konkrečių Bulgarijos Vyriausybės prisiimtų įsipareigojimų sąrašą. Tie konkretūs įsipareigojimai visų pirma apima įsipareigojimą nustatyti procedūras, susijusias su generalinio prokuroro atskaitomybe, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas, taip pat įsipareigojimą iš dalies pakeisti Teismų sistemos įstatymą, kad būtų galima panaikinti nuostatas, kuriomis nustatytas reikalavimas automatiškai sustabdyti teisėjų įgaliojimus tuo atveju, kai dėl jų pradėtas nusikalstamos veikos tyrimas, taip pat nuostatas, kuriomis teisėjai įpareigojami pranešti apie narystę profesinėse asociacijose. Bulgarija taip pat įsipareigojo tęsti bendradarbiavimą su Europos Tarybos organais kovos su korupcija srityje. 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje taip pat deramai atsižvelgta į Bulgarijos pastangas integruoti stebėseną nacionaliniu lygmeniu pasitelkiant Koordinavimo ir bendradarbiavimo tarybą (toliau – taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos), kuri yra atsakinga už nuolatinės reformų pažangos priežiūrą; |
| --- | --- |

(6)

2019 m. spalio mėn. Komisijos ataskaitoje (5) nustatyta, kad įgyvendindama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija padarė pakankamą pažangą, kad galėtų įvykdyti įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė stodama į Sąjungą, ir kad visi šeši Sprendime 2006/929/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant septyniolika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje, buvo tinkamai pasiekti. Be kita ko, Komisija atkreipė dėmesį į per pastaruosius dvejus metus vykdytas visa apimančias bendrosios kovos su korupcija institucinės sistemos reformas. Be to, 2019 m. spalio mėn. ataskaitos išvadose Komisija atkreipė dėmesį į konkrečių Bulgarijos Vyriausybės prisiimtų įsipareigojimų sąrašą. Tie konkretūs įsipareigojimai visų pirma apima įsipareigojimą nustatyti procedūras, susijusias su generalinio prokuroro atskaitomybe, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas, taip pat įsipareigojimą iš dalies pakeisti Teismų sistemos įstatymą, kad būtų galima panaikinti nuostatas, kuriomis nustatytas reikalavimas automatiškai sustabdyti teisėjų įgaliojimus tuo atveju, kai dėl jų pradėtas nusikalstamos veikos tyrimas, taip pat nuostatas, kuriomis teisėjai įpareigojami pranešti apie narystę profesinėse asociacijose. Bulgarija taip pat įsipareigojo tęsti bendradarbiavimą su Europos Tarybos organais kovos su korupcija srityje. 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje taip pat deramai atsižvelgta į Bulgarijos pastangas integruoti stebėseną nacionaliniu lygmeniu pasitelkiant Koordinavimo ir bendradarbiavimo tarybą (toliau – taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos), kuri yra atsakinga už nuolatinės reformų pažangos priežiūrą;

| (7) | įgyvendindamas konkrečius 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje nurodytus įsipareigojimus, 2020 m. vasario mėn. Bulgarijos Parlamentas priėmė pirmiau minėtus Teismų sistemos įstatymo pakeitimus, taigi neįgyvendintas liko tik vienas 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje nurodytas įsipareigojimas – konkretus įsipareigojimas nustatyti procedūras, susijusias su generalinio prokuroro atskaitomybe; |
| --- | --- |

(7)

įgyvendindamas konkrečius 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje nurodytus įsipareigojimus, 2020 m. vasario mėn. Bulgarijos Parlamentas priėmė pirmiau minėtus Teismų sistemos įstatymo pakeitimus, taigi neįgyvendintas liko tik vienas 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje nurodytas įsipareigojimas – konkretus įsipareigojimas nustatyti procedūras, susijusias su generalinio prokuroro atskaitomybe;

| (8) | glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija ir konsultuojantis su Venecijos komisija, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę buvo nustatyta generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų veikos tyrimo sistema (6). 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Taryba patvirtino siūlomą Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, kuriame tarp tarpinių reikšmių numatytas Bulgarijos įsipareigojimas dėl teisės aktų pakeitimų, kuriais siekiama užtikrinti baudžiamojo proceso veiksmingumą ir padidinti generalinio prokuroro atskaitomybę ir baudžiamąją atsakomybę, įsigaliojimo. 2023 m. gegužės 26 d. Bulgarijos Parlamentas priėmė įstatymą, kuriuo nustatomos procedūros, susijusios su generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų atskaitomybe. Įstatymas įsigaliojo 2023 m. birželio 6 d., taigi galutinai įgyvendintas paskutinis likęs 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje numatytas konkretus įsipareigojimas. Bulgarijos Ministras Pirmininkas 2023 m. birželio 26 d. raštu informavo Komisiją apie priemones, kurių imtasi siekiant įvykdyti konkrečius 2019 m. ataskaitos išvadose išvardytus įsipareigojimus pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, taip pat apie tolesnes priemones, kuriomis siekiama toliau laikytis teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

(8)

glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija ir konsultuojantis su Venecijos komisija, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę buvo nustatyta generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų veikos tyrimo sistema (6). 2022 m. gegužės 4 d. Europos Sąjungos Taryba patvirtino siūlomą Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, kuriame tarp tarpinių reikšmių numatytas Bulgarijos įsipareigojimas dėl teisės aktų pakeitimų, kuriais siekiama užtikrinti baudžiamojo proceso veiksmingumą ir padidinti generalinio prokuroro atskaitomybę ir baudžiamąją atsakomybę, įsigaliojimo. 2023 m. gegužės 26 d. Bulgarijos Parlamentas priėmė įstatymą, kuriuo nustatomos procedūros, susijusios su generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų atskaitomybe. Įstatymas įsigaliojo 2023 m. birželio 6 d., taigi galutinai įgyvendintas paskutinis likęs 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje numatytas konkretus įsipareigojimas. Bulgarijos Ministras Pirmininkas 2023 m. birželio 26 d. raštu informavo Komisiją apie priemones, kurių imtasi siekiant įvykdyti konkrečius 2019 m. ataskaitos išvadose išvardytus įsipareigojimus pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, taip pat apie tolesnes priemones, kuriomis siekiama toliau laikytis teisinės valstybės principo;

| (9) | kalbant apie Bulgarijos įsipareigojimą tęsti bendradarbiavimą su Europos Tarybos organais kovos su korupcija srityje reikėtų pažymėti, kad rengiant Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą buvo susitarta dėl tam tikrų kovos su korupcija tarpinių reikšmių, pagal kurias reikalaujama, kad Bulgarija bendradarbiautų su Europos Tarybos organais; |
| --- | --- |

(9)

kalbant apie Bulgarijos įsipareigojimą tęsti bendradarbiavimą su Europos Tarybos organais kovos su korupcija srityje reikėtų pažymėti, kad rengiant Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą buvo susitarta dėl tam tikrų kovos su korupcija tarpinių reikšmių, pagal kurias reikalaujama, kad Bulgarija bendradarbiautų su Europos Tarybos organais;

| (10) | taigi visi Sprendime 2006/929/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant septyniolika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje, taip pat 2019 m. spalio mėn. ataskaitos išvadose išvardyti konkretūs įsipareigojimai (7) buvo tinkamai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(10)

taigi visi Sprendime 2006/929/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant septyniolika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje, taip pat 2019 m. spalio mėn. ataskaitos išvadose išvardyti konkretūs įsipareigojimai (7) buvo tinkamai įgyvendinti;

| (11) | Sąjungos teisinės valstybės padėties raida lėmė naują Komisijos bendradarbiavimo su Bulgarija kontekstą. Visų pirma, vadovaujantis 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje“ (8) ir Pirmininkės U. von der Leyen politinėmis gairėmis pradėtas įgyvendinti metinis teisinės valstybės principo taikymo ciklas suteikia ilgalaikę perspektyvą atveriantį nuolatinį pagrindą, kuriuo remdamasi Bulgarija, kaip ir kitos valstybės narės, gali vykdyti tvarią reformą. Per tą ciklą teikiamose Komisijos metinėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose, į kurias nuo 2022 m. taip pat įtraukiamos rekomendacijos valstybėms narėms, skatinama laikytis teigiamos krypties teisinės valstybės klausimais, stiprinti dialogą, didinti bendrą informuotumą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui. Jos suteiks galimybę stebėti, kaip įgyvendinamos su Bulgarija sutartos reformos; Kad būtų stebima, kaip Bulgarija toliau įgyvendina nustatytas reformas, taip pat užtikrins taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos teisinės valstybės padėties raida lėmė naują Komisijos bendradarbiavimo su Bulgarija kontekstą. Visų pirma, vadovaujantis 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje“ (8) ir Pirmininkės U. von der Leyen politinėmis gairėmis pradėtas įgyvendinti metinis teisinės valstybės principo taikymo ciklas suteikia ilgalaikę perspektyvą atveriantį nuolatinį pagrindą, kuriuo remdamasi Bulgarija, kaip ir kitos valstybės narės, gali vykdyti tvarią reformą. Per tą ciklą teikiamose Komisijos metinėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose, į kurias nuo 2022 m. taip pat įtraukiamos rekomendacijos valstybėms narėms, skatinama laikytis teigiamos krypties teisinės valstybės klausimais, stiprinti dialogą, didinti bendrą informuotumą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui. Jos suteiks galimybę stebėti, kaip įgyvendinamos su Bulgarija sutartos reformos; Kad būtų stebima, kaip Bulgarija toliau įgyvendina nustatytas reformas, taip pat užtikrins taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos;

| (12) | 2019 m. spalio mėn. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui pateikė ataskaitą dėl Bulgarijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Komisija deramai atsižvelgė į Europos Parlamento pastabas, pateiktas 2019 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento pirmininko raštu; |
| --- | --- |

(12)

2019 m. spalio mėn. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui pateikė ataskaitą dėl Bulgarijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Komisija deramai atsižvelgė į Europos Parlamento pastabas, pateiktas 2019 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento pirmininko raštu;

| (13) | 2023 m. liepos 5 d. Komisija informavo Tarybą apie savo ketinimą panaikinti Sprendimą 2006/929/EB, nustatantį bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai, ir galutinai baigti taikyti mechanizmą. Apie tai taip pat pranešta Europos Parlamentui. Liepos 26 d. raštu Taryba nurodė, kad yra susipažinusi su Komisijos ketinimu oficialiai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai; |
| --- | --- |

(13)

2023 m. liepos 5 d. Komisija informavo Tarybą apie savo ketinimą panaikinti Sprendimą 2006/929/EB, nustatantį bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai, ir galutinai baigti taikyti mechanizmą. Apie tai taip pat pranešta Europos Parlamentui. Liepos 26 d. raštu Taryba nurodė, kad yra susipažinusi su Komisijos ketinimu oficialiai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai;

| (14) | todėl Sprendimas 2006/929/EB turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(14)

todėl Sprendimas 2006/929/EB turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2006/929/EB panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  2006 m. rugsėjo 26 d. Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (COM(2006) 549).

1

(2)  
  2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/929/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Bulgarija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 58).

2

(3)  Komisijos ataskaita „Bulgarijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą“ (COM(2017) 43 final).

3

final

(4)  Komisijos ataskaita „Bulgarijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą“ (COM(2018) 850 final).

4

final

(5)  Komisijos ataskaita „Bulgarijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą“ (COM(2019) 498 final).

5

final

(6)  Žr. 222 tarpinę reikšmę 2022 m. balandžio 28 d. Tarybos įgyvendinimo sprendime dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo, ST 8091/2022 INIT. Komisija įvertins, kaip siekiama Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų tarpinių reikšmių, kai Bulgarija pateiks atitinkamą mokėjimo prašymą.

6

(7)  Šis vertinimas nedaro poveikio vertinimui, ar pasiektos atitinkamos tarpinės ir siektinos reikšmės, nustatytos Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane.

7

(8)  COM(2019) 343.

8

---

| 2023 9 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 229/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 229/94

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2023/1786

2023 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

kadangi:

| (1) | prieš Rumunijai įstojant į Sąjungą Komisija savo 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (1) nurodė tam tikrus klausimus, visų pirma susijusius su Rumunijos teismų sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe ir veiksmingumu, kuriuos sprendžiant vis dar būtina tolesnė pažanga, kad būtų užtikrintas gebėjimas įgyvendinti ir taikyti priemones, priimtas vidaus rinkai ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti; |
| --- | --- |

(1)

prieš Rumunijai įstojant į Sąjungą Komisija savo 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (1) nurodė tam tikrus klausimus, visų pirma susijusius su Rumunijos teismų sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe ir veiksmingumu, kuriuos sprendžiant vis dar būtina tolesnė pažanga, kad būtų užtikrintas gebėjimas įgyvendinti ir taikyti priemones, priimtas vidaus rinkai ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti;

| (2) | 2006 m. gruodžio 13 d. Komisija priėmė Sprendimą 2006/928/EB (2), nustatantį bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant keturių orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą. Tame sprendime nurodyta, kad jis turi būti panaikintas tinkamai įgyvendinus visus orientacinius tikslus; |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gruodžio 13 d. Komisija priėmė Sprendimą 2006/928/EB (2), nustatantį bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant keturių orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą. Tame sprendime nurodyta, kad jis turi būti panaikintas tinkamai įgyvendinus visus orientacinius tikslus;

| (3) | Sprendime 2006/928/EB reikalaujama, kad Rumunija reguliariai teiktų Komisijai ataskaitas apie padarytą pažangą siekiant orientacinių tikslų Komisija savo pastabas ir išvadas dėl Rumunijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai pirmą kartą pateikė 2007 m. birželio mėn. ir nuo to laiko reguliariai teikia ataskaitas. Kiekviena Komisijos ataskaita parengta remiantis kruopščia analize, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalininėmis valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bei stebėtojų pastabas; |
| --- | --- |

(3)

Sprendime 2006/928/EB reikalaujama, kad Rumunija reguliariai teiktų Komisijai ataskaitas apie padarytą pažangą siekiant orientacinių tikslų Komisija savo pastabas ir išvadas dėl Rumunijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai pirmą kartą pateikė 2007 m. birželio mėn. ir nuo to laiko reguliariai teikia ataskaitas. Kiekviena Komisijos ataskaita parengta remiantis kruopščia analize, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalininėmis valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bei stebėtojų pastabas;

| (4) | 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje (3) Komisija išsamiai įvertino Rumunijos pažangą, padarytą nuo tada, kai buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas. Tuo pagrindu Komisija nustatė aiškų planą, kaip šį mechanizmą užbaigti taikyti; planas grindžiamas dvylika rekomendacijų, kuriomis buvo paaiškinti reikalavimai, kurių Rumunija turi laikytis, kad pasiektų Sprendime 2006/928/EB nustatytus keturis orientacinius tikslus. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija konstatavo, kad šių rekomendacijų įgyvendinimas būtų pakankama sąlyga baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, jeigu per tą laiką neįvyks pokyčių, dėl kurių daroma pažanga akivaizdžiai sumažėtų. Daugelis rekomendacijų buvo susijusios su vidaus apsaugos priemonių kūrimu siekiant užtikrinti rezultatų tvarumą ir parodyti, kad vykdomos reformos bus tęsiamos ir daroma pažanga bus konsoliduojama net ir netaikant mechanizmo; |
| --- | --- |

(4)

2017 m. sausio mėn. ataskaitoje (3) Komisija išsamiai įvertino Rumunijos pažangą, padarytą nuo tada, kai buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas. Tuo pagrindu Komisija nustatė aiškų planą, kaip šį mechanizmą užbaigti taikyti; planas grindžiamas dvylika rekomendacijų, kuriomis buvo paaiškinti reikalavimai, kurių Rumunija turi laikytis, kad pasiektų Sprendime 2006/928/EB nustatytus keturis orientacinius tikslus. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija konstatavo, kad šių rekomendacijų įgyvendinimas būtų pakankama sąlyga baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, jeigu per tą laiką neįvyks pokyčių, dėl kurių daroma pažanga akivaizdžiai sumažėtų. Daugelis rekomendacijų buvo susijusios su vidaus apsaugos priemonių kūrimu siekiant užtikrinti rezultatų tvarumą ir parodyti, kad vykdomos reformos bus tęsiamos ir daroma pažanga bus konsoliduojama net ir netaikant mechanizmo;

| (5) | nuo tada Komisija atliko keturis rekomendacijų įgyvendinimo pažangos vertinimus (4). Komisijos ataskaitose dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, padarytos nuo 2017 m. pabaigos iki 2019 m., nustatyta, kad tam tikrų reformų atsisakoma. Dėl veiksmų, kurių ėmėsi Rumunija, vėl kilo problemos, kurios 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje buvo laikytos išspręstomis, tad 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pateiktos aštuonios papildomos rekomendacijos (5); |
| --- | --- |

(5)

nuo tada Komisija atliko keturis rekomendacijų įgyvendinimo pažangos vertinimus (4). Komisijos ataskaitose dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, padarytos nuo 2017 m. pabaigos iki 2019 m., nustatyta, kad tam tikrų reformų atsisakoma. Dėl veiksmų, kurių ėmėsi Rumunija, vėl kilo problemos, kurios 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje buvo laikytos išspręstomis, tad 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pateiktos aštuonios papildomos rekomendacijos (5);

| (6) | 2021 m. birželio mėn. ataskaitoje Komisija palankiai įvertino Rumunijos pažangą siekiant greitai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą (6). Visų pirma Komisija atsižvelgė į Rumunijos naują postūmį vykdyti reformas ir atitaisyti padėtį, susidariusią dėl to, kad 2017–2019 m. buvo nukrypta nuo orientacinių tikslų. Ji pažymėjo, kad padaryta pažanga įgyvendinant visas likusias rekomendacijas ir kad daugelis rekomendacijų galės būti įgyvendintos, jei pažanga išliks stabili; |
| --- | --- |

(6)

2021 m. birželio mėn. ataskaitoje Komisija palankiai įvertino Rumunijos pažangą siekiant greitai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą (6). Visų pirma Komisija atsižvelgė į Rumunijos naują postūmį vykdyti reformas ir atitaisyti padėtį, susidariusią dėl to, kad 2017–2019 m. buvo nukrypta nuo orientacinių tikslų. Ji pažymėjo, kad padaryta pažanga įgyvendinant visas likusias rekomendacijas ir kad daugelis rekomendacijų galės būti įgyvendintos, jei pažanga išliks stabili;

| (7) | 2022 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitoje (7) nustatyta, kad įgyvendindama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija padarė pakankamą pažangą, kad galėtų įvykdyti įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė stodama į Sąjungą, ir kad visi keturi Sprendime 2006/928/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant dvylika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje ir aštuonias papildomas rekomendacijas 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje, buvo tinkamai pasiekti. Visų pirma Komisija atkreipė dėmesį į teisminių institucijų nepriklausomumo ir veiksmingumo stiprinimo pažangą, kurią Rumunija padarė vykdydama išsamią teisingumo sistemos reformą. Buvo priimti nauji teisingumo srities įstatymai, kuriais padaryta svarbių pakeitimų, susijusių su teisėjų karjeros planavimu ir atsakomybės tvarka, aukšto rango prokurorų skyrimu, atleidimu ir įgaliojimais, taip pat su Teismų inspekcijos valdymu. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į pažangą įgyvendinant nacionalinę kovos su korupcija strategiją ir teigiamus rezultatus tiriant aukšto lygio korupciją ir už ją taikant sankcijas. Be to, Komisija pažymėjo, kad institucijos, atsakingos už sąžiningumo ir interesų konfliktų taisyklių taikymą ir nusikalstamu būdu įgyto turto valdymą ir susigrąžinimą, dirbo veiksmingai; |
| --- | --- |

(7)

2022 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitoje (7) nustatyta, kad įgyvendindama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija padarė pakankamą pažangą, kad galėtų įvykdyti įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė stodama į Sąjungą, ir kad visi keturi Sprendime 2006/928/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant dvylika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje ir aštuonias papildomas rekomendacijas 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje, buvo tinkamai pasiekti. Visų pirma Komisija atkreipė dėmesį į teisminių institucijų nepriklausomumo ir veiksmingumo stiprinimo pažangą, kurią Rumunija padarė vykdydama išsamią teisingumo sistemos reformą. Buvo priimti nauji teisingumo srities įstatymai, kuriais padaryta svarbių pakeitimų, susijusių su teisėjų karjeros planavimu ir atsakomybės tvarka, aukšto rango prokurorų skyrimu, atleidimu ir įgaliojimais, taip pat su Teismų inspekcijos valdymu. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į pažangą įgyvendinant nacionalinę kovos su korupcija strategiją ir teigiamus rezultatus tiriant aukšto lygio korupciją ir už ją taikant sankcijas. Be to, Komisija pažymėjo, kad institucijos, atsakingos už sąžiningumo ir interesų konfliktų taisyklių taikymą ir nusikalstamu būdu įgyto turto valdymą ir susigrąžinimą, dirbo veiksmingai;

| (8) | savo 2022 m. lapkričio mėn. ataskaitos išvadoje Komisija atkreipė dėmesį į tris konkrečius Rumunijos Vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus. 2023 m. birželio 28 d. raštu Rumunijos Prezidentas informavo Komisiją apie priemones, kurių imtasi šiems įsipareigojimams įvykdyti. Pirma, Rumunija įsipareigojo toliau analizuoti ir kuo labiau atsižvelgti į Venecijos komisijos nuomones dėl teisingumo srities įstatymų ir apskritai įvertinti, ar reikia imtis tolesnių veiksmų. Buvo sudaryta aukšto lygio ekspertų grupė, kurios užduotis – apsvarstyti tinkamus teisėkūros sprendimus, kad būtų galima imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę, siekiant dar padidinti teisminių institucijų veiksmingumą ir nepriklausomumą. Antra, Rumunija įsipareigojo užbaigti Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso peržiūrą, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su šalies Konstitucinio Teismo nuo 2016 m. priimtais sprendimais. Šiuo tikslu 2023 m. birželio 28 d. Rumunijos Parlamentas priėmė teisės aktus. Abiejų kodeksų peržiūros užbaigimas taip pat yra įsipareigojimų, kuriuos Rumunija prisiėmė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane (8), dalis. Rumunijos Vyriausybė pareiškė neabejojanti, kad nauja Aukščiausioji teisėjų taryba gali padėti išlaikyti reformos įgyvendinimo tempą ir suteikti naują postūmį siekti skaidrumo ir atskaitomybės. Aukščiausioji teisėjų taryba priėmė ir 2023 m. balandžio 3 d. paskelbė pareiškimą dėl skaidrumo ir atskaitomybės principų; |
| --- | --- |

(8)

savo 2022 m. lapkričio mėn. ataskaitos išvadoje Komisija atkreipė dėmesį į tris konkrečius Rumunijos Vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus. 2023 m. birželio 28 d. raštu Rumunijos Prezidentas informavo Komisiją apie priemones, kurių imtasi šiems įsipareigojimams įvykdyti. Pirma, Rumunija įsipareigojo toliau analizuoti ir kuo labiau atsižvelgti į Venecijos komisijos nuomones dėl teisingumo srities įstatymų ir apskritai įvertinti, ar reikia imtis tolesnių veiksmų. Buvo sudaryta aukšto lygio ekspertų grupė, kurios užduotis – apsvarstyti tinkamus teisėkūros sprendimus, kad būtų galima imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į Venecijos komisijos nuomonę, siekiant dar padidinti teisminių institucijų veiksmingumą ir nepriklausomumą. Antra, Rumunija įsipareigojo užbaigti Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso peržiūrą, kad būtų užtikrintas jų derėjimas su šalies Konstitucinio Teismo nuo 2016 m. priimtais sprendimais. Šiuo tikslu 2023 m. birželio 28 d. Rumunijos Parlamentas priėmė teisės aktus. Abiejų kodeksų peržiūros užbaigimas taip pat yra įsipareigojimų, kuriuos Rumunija prisiėmė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane (8), dalis. Rumunijos Vyriausybė pareiškė neabejojanti, kad nauja Aukščiausioji teisėjų taryba gali padėti išlaikyti reformos įgyvendinimo tempą ir suteikti naują postūmį siekti skaidrumo ir atskaitomybės. Aukščiausioji teisėjų taryba priėmė ir 2023 m. balandžio 3 d. paskelbė pareiškimą dėl skaidrumo ir atskaitomybės principų;

| (9) | taigi visi Sprendime 2006/928/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant dvylika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje ir aštuonias papildomas rekomendacijas 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje, taip pat 2022 m. ataskaitos išvadose išvardyti konkretūs įsipareigojimai (9) buvo tinkamai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(9)

taigi visi Sprendime 2006/928/EB nustatyti orientaciniai tikslai, paaiškinti pateikiant dvylika rekomendacijų 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje ir aštuonias papildomas rekomendacijas 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje, taip pat 2022 m. ataskaitos išvadose išvardyti konkretūs įsipareigojimai (9) buvo tinkamai įgyvendinti;

| (10) | Sąjungos teisinės valstybės padėties raida lėmė naują Komisijos bendradarbiavimo su Rumunija kontekstą. Visų pirma, vadovaujantis 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje“ (10) ir Pirmininkės U. von der Leyen politinėmis gairėmis pradėtas įgyvendinti metinis teisinės valstybės principo taikymo ciklas suteikia ilgalaikę perspektyvą atveriantį nuolatinį pagrindą, kuriuo remdamasi Rumunija, kaip ir kitos valstybės narės, gali vykdyti tvarią reformą. Per tą ciklą teikiamoje Komisijos metinėje teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, į kurią nuo 2022 m. taip pat įtraukiamos rekomendacijos valstybėms narėms, skatinama laikytis teigiamos krypties teisinės valstybės klausimais, stiprinti dialogą, didinti bendrą informuotumą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui. Ji suteiks galimybę stebėti, kaip įgyvendinamos su Rumunija sutartos reformos; |
| --- | --- |

(10)

Sąjungos teisinės valstybės padėties raida lėmė naują Komisijos bendradarbiavimo su Rumunija kontekstą. Visų pirma, vadovaujantis 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje“ (10) ir Pirmininkės U. von der Leyen politinėmis gairėmis pradėtas įgyvendinti metinis teisinės valstybės principo taikymo ciklas suteikia ilgalaikę perspektyvą atveriantį nuolatinį pagrindą, kuriuo remdamasi Rumunija, kaip ir kitos valstybės narės, gali vykdyti tvarią reformą. Per tą ciklą teikiamoje Komisijos metinėje teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, į kurią nuo 2022 m. taip pat įtraukiamos rekomendacijos valstybėms narėms, skatinama laikytis teigiamos krypties teisinės valstybės klausimais, stiprinti dialogą, didinti bendrą informuotumą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui. Ji suteiks galimybę stebėti, kaip įgyvendinamos su Rumunija sutartos reformos;

| (11) | 2022 m. lapkričio mėn. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui pateikė ataskaitą dėl Rumunijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Komisija deramai atsižvelgė į Europos Parlamento pastabas, pateiktas 2023 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pirmininko raštu; |
| --- | --- |

(11)

2022 m. lapkričio mėn. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui pateikė ataskaitą dėl Rumunijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Komisija deramai atsižvelgė į Europos Parlamento pastabas, pateiktas 2023 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pirmininko raštu;

| (12) | 2022 m. lapkričio mėn. Komisija atitinkamai Tarybos darbo grupei pateikė ataskaitą dėl Rumunijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą ir tinkamai atsižvelgė į 2022 m. gruodžio 16 d. Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ataskaitą; |
| --- | --- |

(12)

2022 m. lapkričio mėn. Komisija atitinkamai Tarybos darbo grupei pateikė ataskaitą dėl Rumunijos pažangos įgyvendinant bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą ir tinkamai atsižvelgė į 2022 m. gruodžio 16 d. Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ataskaitą;

| (13) | 2023 m. liepos 5 d. Komisija informavo Tarybą apie savo ketinimą panaikinti Sprendimą 2006/928/EB, nustatantį bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunijai, ir galutinai baigti taikyti mechanizmą. Apie tai pranešta ir Europos Parlamentui. Liepos 26 d. raštu Taryba nurodė, kad yra susipažinusi su Komisijos ketinimu oficialiai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai; |
| --- | --- |

(13)

2023 m. liepos 5 d. Komisija informavo Tarybą apie savo ketinimą panaikinti Sprendimą 2006/928/EB, nustatantį bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunijai, ir galutinai baigti taikyti mechanizmą. Apie tai pranešta ir Europos Parlamentui. Liepos 26 d. raštu Taryba nurodė, kad yra susipažinusi su Komisijos ketinimu oficialiai baigti taikyti bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai;

| (14) | todėl Sprendimas 2006/928/EB turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(14)

todėl Sprendimas 2006/928/EB turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2006/928/EB panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  2006 m. rugsėjo 26 d. Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES (COM(2006) 549).

1

(2)  
  2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006 12 14, p. 56).

2

(3)  Komisijos ataskaita „Rumunijos pažanga pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą“ (COM(2017) 44 final).

3

final

(4)  COM(2017) 751; COM(2018) 851; COM(2019) 499; COM(2021) 370.

4

(5)  COM(2018) 851.

5

(6)  COM(2021) 370.

6

(7)  COM(2022) 664.

7

(8)  
  2021 m. spalio 26 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo, ST 12319 2021 INIT. Komisija įvertins, kaip siekiama Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytų tarpinių reikšmių, kai Rumunija pateiks atitinkamą mokėjimo prašymą.

8

(9)  Šis vertinimas nedaro poveikio vertinimui, ar pasiektos atitinkamos tarpinės ir siektinos reikšmės, nustatytos Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane.

9

(10)  COM(2019) 343.

10

---