# Az Európai Unió L 185/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 185 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. július 24. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 185

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. július 24.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1524 rendelete (2023. július 20.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás értelmében a Moldovai Köztársaságból származó termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1525 rendelete (2023. július 20.) a lőszergyártás támogatásáról (ASAP) | 7 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1524 rendelete (2023. július 20.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás értelmében a Moldovai Köztársaságból származó termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1525 rendelete (2023. július 20.) a lőszergyártás támogatásáról (ASAP)

7

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1526 felhatalmazáson alapuló irányelve (2023. május 16.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben használt érzékelők alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban lévő ólomra vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/1527 határozata (2023. július 20.) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a (KKBP) 2020/1135 határozat módosításáról | 30 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/1528 határozata (2023. július 20.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2018/907 határozat módosításáról | 32 |

II   Nem jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1526 felhatalmazáson alapuló irányelve (2023. május 16.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben használt érzékelők alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban lévő ólomra vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

26

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2023/1527 határozata (2023. július 20.) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a (KKBP) 2020/1135 határozat módosításáról

30

*

A Tanács (KKBP) 2023/1528 határozata (2023. július 20.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2018/907 határozat módosításáról

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.7.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/1524 RENDELETE

(2023. július 20.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás értelmében a Moldovai Köztársaságból származó termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: a társulási megállapodás) képezi az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolat alapját. A társulási megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó V. címét a 2014/492/EU tanácsi határozattal (3) összhangban 2014. szeptember 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, és az 2016. július 1-jén hatályba lépett, miután valamennyi tagállam megerősítette. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (2) (a továbbiakban: a társulási megállapodás) képezi az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolat alapját. A társulási megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó V. címét a 2014/492/EU tanácsi határozattal (3) összhangban 2014. szeptember 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, és az 2016. július 1-jén hatályba lépett, miután valamennyi tagállam megerősítette.

| (2) | A társulási megállapodás kifejezi a társulási megállapodás Feleinek (a továbbiakban: a Felek) azon óhaját, hogy ambiciózus és innovatív módon megerősítsék és kiszélesítsék a kapcsolatokat, fokozatos gazdasági integrációt segítsenek elő és valósítsanak meg, és ezt a Felek Kereskedelmi Világszervezetbeli tagságából eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően tegyék. |
| --- | --- |

(2)

A társulási megállapodás kifejezi a társulási megállapodás Feleinek (a továbbiakban: a Felek) azon óhaját, hogy ambiciózus és innovatív módon megerősítsék és kiszélesítsék a kapcsolatokat, fokozatos gazdasági integrációt segítsenek elő és valósítsanak meg, és ezt a Felek Kereskedelmi Világszervezetbeli tagságából eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően tegyék.

| (3) | A társulási megállapodás 143. cikke egy szabadkereskedelmi térség Felek általi fokozatos, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (az 1994. évi GATT) XXIV. cikkével összhangban történő létrehozásáról rendelkezik. E célból a társulási megállapodás 147. cikke előírja a vámoknak a a társulási megállapodás XV. mellékletében foglalt jegyzékekkel összhangban történő fokozatos eltörlését, és előirányozza ezen eltörlés felgyorsításának és hatálya kiterjesztésének lehetőségét. |
| --- | --- |

(3)

A társulási megállapodás 143. cikke egy szabadkereskedelmi térség Felek általi fokozatos, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (az 1994. évi GATT) XXIV. cikkével összhangban történő létrehozásáról rendelkezik. E célból a társulási megállapodás 147. cikke előírja a vámoknak a a társulási megállapodás XV. mellékletében foglalt jegyzékekkel összhangban történő fokozatos eltörlését, és előirányozza ezen eltörlés felgyorsításának és hatálya kiterjesztésének lehetőségét.

| (4) | Oroszország Ukrajna elleni, 2022. február 24. óta tartó agressziós háborúja alapvetően negatív hatással van a Moldovai Köztársaság azon képességére, hogy kereskedelmet folytasson a világ többi részével, különösen mivel a Moldovai Köztársaságból származó export az ukrán területen keresztüli tranzitra és az ukrán infrastruktúra használatára támaszkodik, amelyek jelenleg nagyrészt nem állnak rendelkezésre. Ilyen kritikus körülmények között és Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújának a Moldovai Köztársaság gazdaságára gyakorolt negatív hatásainak enyhítése érdekében fel kell gyorsítani az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakítását, és gyors támogatást kell nyújtani a Moldovai Köztársaság gazdaságának. Ezért az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti kereskedelmet érintő vámok eltörlésének felgyorsításával összhangban szükséges és helyénvaló a továbbiakban is ösztönözni a kereskedelmi forgalmat, valamint kereskedelemliberalizációs intézkedések formájában valamennyi termékre vonatkozóan engedményeket nyújtani. |
| --- | --- |

(4)

Oroszország Ukrajna elleni, 2022. február 24. óta tartó agressziós háborúja alapvetően negatív hatással van a Moldovai Köztársaság azon képességére, hogy kereskedelmet folytasson a világ többi részével, különösen mivel a Moldovai Köztársaságból származó export az ukrán területen keresztüli tranzitra és az ukrán infrastruktúra használatára támaszkodik, amelyek jelenleg nagyrészt nem állnak rendelkezésre. Ilyen kritikus körülmények között és Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújának a Moldovai Köztársaság gazdaságára gyakorolt negatív hatásainak enyhítése érdekében fel kell gyorsítani az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakítását, és gyors támogatást kell nyújtani a Moldovai Köztársaság gazdaságának. Ezért az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti kereskedelmet érintő vámok eltörlésének felgyorsításával összhangban szükséges és helyénvaló a továbbiakban is ösztönözni a kereskedelmi forgalmat, valamint kereskedelemliberalizációs intézkedések formájában valamennyi termékre vonatkozóan engedményeket nyújtani.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással összhangban legyenek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással összhangban legyenek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni.

| (6) | Az (EU) 2022/1279 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)2023. július 24-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2022/1279 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4)2023. július 24-én hatályát veszti.

| (7) | Az e rendeletben megállapított kereskedelemliberalizációs intézkedéseknek a következő formát kell ölteniük: i. a belépésiár-rendszer gyümölcs- és zöldségfélékre történő alkalmazásának felfüggesztése; és ii. az összes vámkontingens és behozatali vám felfüggesztése. Ezen intézkedések révén az Unió elmélyíti majd a Moldovai Köztársaság és az Unió közötti gazdasági integrációt, és ideiglenesen megfelelő gazdasági támogatást nyújt a Moldovai Köztársaság és az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja által érintett gazdasági szereplők javára. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben megállapított kereskedelemliberalizációs intézkedéseknek a következő formát kell ölteniük: i. a belépésiár-rendszer gyümölcs- és zöldségfélékre történő alkalmazásának felfüggesztése; és ii. az összes vámkontingens és behozatali vám felfüggesztése. Ezen intézkedések révén az Unió elmélyíti majd a Moldovai Köztársaság és az Unió közötti gazdasági integrációt, és ideiglenesen megfelelő gazdasági támogatást nyújt a Moldovai Köztársaság és az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja által érintett gazdasági szereplők javára.

| (8) | A csalás megelőzése érdekében az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedésekre való jogosultság feltétele, hogy a Moldovai Köztársaság megfeleljen a társulási megállapodás alapján elérhető előnyök megszerzésére vonatkozó összes releváns feltételnek, beleértve az érintett termékekre vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hogy a Moldovai Köztársaság a társulási megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval. |
| --- | --- |

(8)

A csalás megelőzése érdekében az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedésekre való jogosultság feltétele, hogy a Moldovai Köztársaság megfeleljen a társulási megállapodás alapján elérhető előnyök megszerzésére vonatkozó összes releváns feltételnek, beleértve az érintett termékekre vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hogy a Moldovai Köztársaság a társulási megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval.

| (9) | A Moldovai Köztársaságnak tartózkodnia kell attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat és új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, kivéve, ha ez Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújával összefüggésben egyértelműen indokolt. Ha az említett feltételek bármelyikét a Moldovai Köztársaság nem tartja be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze az e rendeletben meghatározott összes kereskedelemliberalizációs intézkedést vagy azok egy részét. |
| --- | --- |

(9)

A Moldovai Köztársaságnak tartózkodnia kell attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat és új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, kivéve, ha ez Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújával összefüggésben egyértelműen indokolt. Ha az említett feltételek bármelyikét a Moldovai Köztársaság nem tartja be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze az e rendeletben meghatározott összes kereskedelemliberalizációs intézkedést vagy azok egy részét.

| (10) | A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása a társulási megállapodás alapvető elemeit képezik. Ugyanezen cikk értelmében a Felek különösen a következő általános elvek mellett kötelezik el magukat: a jogállamiság és a jó kormányzás elvének tiszteletben tartása, a korrupció, a szervezett vagy egyéb – többek között a transznacionális jellegű – bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem, valamint a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elveinek tiszteletben tartása. Helyénvaló bevezetni az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben a Moldovai Köztársaság nem tartja tiszteletben az említett alapvető elemeket vagy az említett általános elveket. |
| --- | --- |

(10)

A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy többek között a demokratikus elvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének megakadályozása a társulási megállapodás alapvető elemeit képezik. Ugyanezen cikk értelmében a Felek különösen a következő általános elvek mellett kötelezik el magukat: a jogállamiság és a jó kormányzás elvének tiszteletben tartása, a korrupció, a szervezett vagy egyéb – többek között a transznacionális jellegű – bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem, valamint a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elveinek tiszteletben tartása. Helyénvaló bevezetni az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben a Moldovai Köztársaság nem tartja tiszteletben az említett alapvető elemeket vagy az említett általános elveket.

| (11) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy ideiglenesen felfüggeszthesse az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedéseket, amennyiben az e rendelet szerinti behozatal hátrányosan érinti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy ideiglenesen felfüggeszthesse az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedéseket, amennyiben az e rendelet szerinti behozatal hátrányosan érinti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós termelőit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni.

| (12) | Az e rendelet hatásának rendszeres nyomon követésén alapuló, és valamely tagállam kellően indokolt kérelme nyomán vagy a Bizottság saját kezdeményezésére indított, három hónapos bizottsági értékelés függvényében lehetővé kell tenni a társulási megállapodás alapján egyébként alkalmazandó vámok újbóli bevezetését azoknak az e rendelet hatálya alá tartozó termékeknek a behozatalára vonatkozóan, amelyek importja hátrányosan érinti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacát. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet hatásának rendszeres nyomon követésén alapuló, és valamely tagállam kellően indokolt kérelme nyomán vagy a Bizottság saját kezdeményezésére indított, három hónapos bizottsági értékelés függvényében lehetővé kell tenni a társulási megállapodás alapján egyébként alkalmazandó vámok újbóli bevezetését azoknak az e rendelet hatálya alá tartozó termékeknek a behozatalára vonatkozóan, amelyek importja hátrányosan érinti a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacát.

| (13) | A társulási megállapodás szerves részét képező, a Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(13)

A társulási megállapodás szerves részét képező, a Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról.

| (14) | A Moldovai Köztársaság gazdasági helyzetére és az (EU) 2022/1279 rendelet 2023. július 24-i hatályvesztésére tekintettel ennek a rendeletnek sürgősen, 2023. július 25-én hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(14)

A Moldovai Köztársaság gazdasági helyzetére és az (EU) 2022/1279 rendelet 2023. július 24-i hatályvesztésére tekintettel ennek a rendeletnek sürgősen, 2023. július 25-én hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kereskedelemliberalizációs intézkedések

Bevezetésre kerülnek a következő kereskedelemliberalizációs intézkedések:

| a) | a társulási megállapodás XV-A. mellékletében megállapított összes vámkontingens felfüggesztésre kerül és az említett kontingensek hatálya alá tartozó termékek a Moldovai Köztársaságból vámmentesen hozhatók be az Unióba; |
| --- | --- |

a)

a társulási megállapodás XV-A. mellékletében megállapított összes vámkontingens felfüggesztésre kerül és az említett kontingensek hatálya alá tartozó termékek a Moldovai Köztársaságból vámmentesen hozhatók be az Unióba;

| b) | a belépésiár-rendszer alkalmazása felfüggesztésre kerül azon termékek esetében, amelyekre az a társulási megállapodás XV-B. mellékletében meghatározottak szerint alkalmazandó; ezen termékek behozatalára nem alkalmazandó vám. |
| --- | --- |

b)

a belépésiár-rendszer alkalmazása felfüggesztésre kerül azon termékek esetében, amelyekre az a társulási megállapodás XV-B. mellékletében meghatározottak szerint alkalmazandó; ezen termékek behozatalára nem alkalmazandó vám.

2. cikk

A kereskedelemliberalizációs intézkedésekre való jogosultság feltételei

Az 1. cikkben előírt kereskedelemliberalizációs intézkedésekre a következő feltételek vonatkoznak:

| a) | a Moldovai Köztársaság megfelel a termékek származási szabályainak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak, a társulási megállapodásban előírtak szerint; |
| --- | --- |

a)

a Moldovai Köztársaság megfelel a termékek származási szabályainak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak, a társulási megállapodásban előírtak szerint;

| b) | a Moldovai Köztársaság tartózkodik attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, ideértve a diszkriminatív belső közigazgatási intézkedéseket is, kivéve, ha ez Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújával összefüggésben egyértelműen indokolt; és |
| --- | --- |

b)

a Moldovai Köztársaság tartózkodik attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, vagy új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, ideértve a diszkriminatív belső közigazgatási intézkedéseket is, kivéve, ha ez Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújával összefüggésben egyértelműen indokolt; és

| c) | a Moldovai Köztársaság tiszteletben tartja a demokratikus elveket, az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, valamint megakadályozza a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedését, tiszteletben tartja a jogállamiság és a jó kormányzás elveit, küzd a korrupció, a szervezett vagy egyéb – többek között a transznacionális jellegű – bűncselekmények és a terrorizmus ellen, továbbá tiszteletben tartja a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elveit, amelyeket a társulási megállapodás 2., 9. és 16. cikke határoz meg. |
| --- | --- |

c)

a Moldovai Köztársaság tiszteletben tartja a demokratikus elveket, az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, valamint megakadályozza a tömegpusztító fegyverek, a kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedését, tiszteletben tartja a jogállamiság és a jó kormányzás elveit, küzd a korrupció, a szervezett vagy egyéb – többek között a transznacionális jellegű – bűncselekmények és a terrorizmus ellen, továbbá tiszteletben tartja a fenntartható fejlődés és a hatékony multilateralizmus elveit, amelyeket a társulási megállapodás 2., 9. és 16. cikke határoz meg.

3. cikk

Az intézkedések átmeneti felfüggesztése

(1)   Amennyiben a Bizottság arra a megállapításra jut, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Moldovai Köztársaság elmulasztja a 2. cikkben meghatározott feltételek teljesítését, végrehajtási jogi aktus útján részben vagy egészben felfüggesztheti az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedéseket. Az említett végrehajtási jogi aktust az 5. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben egy tagállam azt kéri, hogy a 2. cikk b) pontjában meghatározott feltételek teljesítésének a Moldovai Köztársaság általi elmulasztása miatt a Bizottság függessze fel az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések bármelyikét, a Bizottság az említett kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül indokolással ellátott véleményt nyilvánít arról, hogy a tagállamnak a feltételek teljesítésének elmulasztására vonatkozó állítása megalapozott-e. Amennyiben a Bizottság megállapítja az állítás megalapozottságát, megindítja az e cikk (1) bekezdésében említett eljárást.

4. cikk

Gyorsított védintézkedés

(1)   Amennyiben egy, a Moldovai Köztársaságból származó terméket olyan feltételek mellett hoznak be, amelyek hátrányosan érintik a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacát, a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján bármikor újból bevezetheti az adott termék behozatalára a társulási megállapodás alapján egyébként alkalmazandó vámokat. Az említett végrehajtási jogi aktust az 5. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A társulási megállapodás alapján egyébként alkalmazandó vámok újból bevezethetők mindaddig, amíg ez a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacára gyakorolt hátrányos hatások ellensúlyozásához szükséges.

(2)   A Bizottság rendszeresen nyomon követi e rendelet hatását, figyelembe véve az 1. cikk a) pontja szerinti kereskedelemliberalizációs intézkedések hatálya alá tartozó termékek kivitelével, behozatalával, uniós piaci áraival és uniós termelésével kapcsolatos információkat.

A Bizottság e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődően kéthavonta tájékoztatja a tagállamokat a rendszeres nyomon követés eredményeiről.

(3)   A Bizottság a vámok újbóli bevezetése céljából értékelést végez a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacának helyzetéről. Ezt az értékelést a következők alapján kell megindítani:

| (a) | valamely tagállam olyan, kellően indokolt kérelme nyomán, amely a (4) bekezdés alapján az említett tagállam számára észszerűen rendelkezésre álló, elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz az (1) bekezdésben említett, az uniós piacot hátrányosan érintő behozatalra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- |

(a)

valamely tagállam olyan, kellően indokolt kérelme nyomán, amely a (4) bekezdés alapján az említett tagállam számára észszerűen rendelkezésre álló, elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz az (1) bekezdésben említett, az uniós piacot hátrányosan érintő behozatalra vonatkozóan; vagy

| (b) | a Bizottság saját kezdeményezésére, miután nyilvánvalóvá vált számára, hogy elegendő prima facie bizonyíték van az (1) bekezdésben említett, az uniós piacot hátrányosan érintő behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(b)

a Bizottság saját kezdeményezésére, miután nyilvánvalóvá vált számára, hogy elegendő prima facie bizonyíték van az (1) bekezdésben említett, az uniós piacot hátrányosan érintő behozatalra vonatkozóan.

Az első albekezdésben említett értékelést a megindításától számított három hónapon belül le kell zárni.

(4)   A (3) bekezdés szerinti értékelés elvégzése során a Bizottság figyelembe vesz minden releváns piaci fejleményt, beleértve az érintett behozatal által a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacának helyzetére gyakorolt hatást is. Az értékelésnek egyebek mellett ki kell terjednie a következő tényezőkre:

| a) | az érintett termék Moldovai Köztársaságból való behozatala növekedésének mértéke és mennyisége abszolút és relatív értékben; és |
| --- | --- |

a)

az érintett termék Moldovai Köztársaságból való behozatala növekedésének mértéke és mennyisége abszolút és relatív értékben; és

| b) | az érintett behozatal hatása az uniós termelésre és árakra, figyelembe véve a más forrásokból származó behozatal alakulását. |
| --- | --- |

b)

az érintett behozatal hatása az uniós termelésre és árakra, figyelembe véve a más forrásokból származó behozatal alakulását.

Ez a felsorolás nem kimerítő jellegű, és más releváns tényezőket is figyelembe lehet venni.

(5)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett értékelés eredményeként a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek uniós piacát hátrányos hatások érték, és újból vámokat szándékozik bevezetni, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amellyel bejelenti az említett termék behozatalára a társulási megállapodás alapján egyébként alkalmazandó vámok újbóli bevezetését. Az értesítésnek tartalmaznia kell az értékelés főbb eredményeinek összefoglalását, és meg kell határoznia azt az időtartamot, amelyen belül az érdekelt felek írásban benyújthatják az álláspontjukat. Ez az időtartam nem haladhatja meg az értesítés közzétételének napjától számított 10 napot.

(6)   Amennyiben rendkívüli körülmények azonnali intézkedést igényelnek, a Bizottság az (5) bekezdésben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül – az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott védintézkedésekkel foglalkozó bizottság tájékoztatását követően – minden általa szükségesnek ítélt megelőző intézkedést meghozhat.

5. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot e rendelet 3. cikkének (1) bekezdése tekintetében a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 285. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Vámkódexbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   A Bizottságot e rendelet 4. cikkének (1) bekezdése tekintetében az (EU) 2015/478 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott védintézkedésekkel foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

6. cikk

A kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásának értékelése

A Bizottság által a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség végrehajtásáról készített éves jelentésnek részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben meghatározott kereskedelemliberalizációs intézkedések végrehajtásáról, és abban adott esetben azt is értékelni kell, hogy milyen társadalmi hatással járnak az említett intézkedések a Moldovai Köztársaságban és az Unióban. Az 1. cikk a) pontja szerinti, termékbehozatalra vonatkozó információt közzé kell tenni a Bizottság honlapján és havonta aktualizálni kell.

7. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet 2023. július 25-én lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2024. július 24-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Az Európai Parlament 2023. július 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. július 20-i határozata.

1

(2)  
  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

2

(3)  A Tanács 2014/492/EU határozata (2014. június 16.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 260., 2014.8.30., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1279 rendelete (2022. július 18.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás értelmében a Moldovai Köztársaságból származó termékekre alkalmazandó kereskedelmi engedményeket kiegészítő ideiglenes kereskedelemliberalizációs intézkedésekről (HL L 195., 2022.7.22., 6. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

7

---

| 2023.7.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/7

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/1525 RENDELETE

(2023. július 20.)

a lőszergyártás támogatásáról (ASAP)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 173. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja próbára tette az európai védelmi ipart és a védelmi felszerelések piacát, és számos olyan hiányosságot tárt fel, amelyek aláássák az említetteknek a tagállamok védelmi termékek és rendszerek – például lőszerek és rakéták – iránti sürgős szükségleteinek a szükséges, biztonságos és időben történő kielégítésére vonatkozó képességét, figyelembe véve e termékek és rendszerek magasabb fogyasztási arányát egy nagy intenzitású konfliktus során. |
| --- | --- |

(1)

Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja próbára tette az európai védelmi ipart és a védelmi felszerelések piacát, és számos olyan hiányosságot tárt fel, amelyek aláássák az említetteknek a tagállamok védelmi termékek és rendszerek – például lőszerek és rakéták – iránti sürgős szükségleteinek a szükséges, biztonságos és időben történő kielégítésére vonatkozó képességét, figyelembe véve e termékek és rendszerek magasabb fogyasztási arányát egy nagy intenzitású konfliktus során.

| (2) | Az Unió és tagállamai 2022. február 24. óta folyamatosan fokozzák erőfeszítéseiket Ukrajna sürgető védelmi szükségleteinek kielégítése érdekében. Ebben az összefüggésben további szempont, hogy a növekvő instabilitással, stratégiai versennyel és biztonsági fenyegetésekkel szembesülve az Unió állam-, illetve kormányfői 2022. március 11-i versailles-i találkozójukon úgy határoztak, hogy nagyobb felelősséget vállalnak az Unió saját biztonságáért, és további határozott lépéseket tesznek az európai szuverenitás kiépítése felé. Elkötelezték magukat amellett, hogy „megerősítik az európai védelmi képességeket”, és megállapodtak abban, hogy növelik a védelmi kiadásokat, szorosabb együttműködést alakítanak ki közös projektek és a védelmi képességek közös beszerzése keretében, megszüntetik a hiányosságokat, ösztönzik az innovációt, valamint megerősítik és fejlesztik az uniós védelmi ipart. A Tanács 2022. március 21-én jóváhagyta „A biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytű a következő évtizedre” című dokumentumot (a továbbiakban: a stratégiai iránytű), amelyet az Európai Tanács 2022. március 24-én jóváhagyott. A stratégiai iránytű hangsúlyozza, hogy uniós és nemzeti szinten egyaránt növelni kell a védelmi kiadásokat és a képességekbe való beruházásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió és tagállamai 2022. február 24. óta folyamatosan fokozzák erőfeszítéseiket Ukrajna sürgető védelmi szükségleteinek kielégítése érdekében. Ebben az összefüggésben további szempont, hogy a növekvő instabilitással, stratégiai versennyel és biztonsági fenyegetésekkel szembesülve az Unió állam-, illetve kormányfői 2022. március 11-i versailles-i találkozójukon úgy határoztak, hogy nagyobb felelősséget vállalnak az Unió saját biztonságáért, és további határozott lépéseket tesznek az európai szuverenitás kiépítése felé. Elkötelezték magukat amellett, hogy „megerősítik az európai védelmi képességeket”, és megállapodtak abban, hogy növelik a védelmi kiadásokat, szorosabb együttműködést alakítanak ki közös projektek és a védelmi képességek közös beszerzése keretében, megszüntetik a hiányosságokat, ösztönzik az innovációt, valamint megerősítik és fejlesztik az uniós védelmi ipart. A Tanács 2022. március 21-én jóváhagyta „A biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytű a következő évtizedre” című dokumentumot (a továbbiakban: a stratégiai iránytű), amelyet az Európai Tanács 2022. március 24-én jóváhagyott. A stratégiai iránytű hangsúlyozza, hogy uniós és nemzeti szinten egyaránt növelni kell a védelmi kiadásokat és a képességekbe való beruházásokat.

| (3) | A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2022. május 18-án terjesztette elő a védelmi beruházási hiányok elemzéséről és a következő lépésekről szóló közös közleményt, amely rávilágított az Unión belüli védelmi pénzügyi, ipari és képességbeli hiányosságokra. 2022 július 19-én a Bizottság előterjesztette az európai védelmi ipar együttműködésen alapuló beszerzés keretében történő megerősítését szolgáló eszköz (a továbbiakban: EDIRPA) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, amelynek célja, hogy a beszerzési szakaszban a legsürgetőbb és legkritikusabb – különösen az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújára adott válaszlépéseknek tulajdonítható – hiányosságok megszüntetése érdekében támogassa a tagállamok közötti együttműködést. Az EDIRPA hozzá fog járulni a közös védelmi beszerzések megerősítéséhez, a kapcsolódó uniós finanszírozás révén az uniós védelmi ipar kapacitásainak megerősítéséhez, továbbá ahhoz, hogy az uniós védelmi ipar alkalmazkodhasson azokhoz a strukturális piaci változásokhoz, amelyek új kihívások – így például a nagy intenzitású konfliktushelyzet ismételt megjelenése – miatt megnövekedett keresletnek tudhatók be. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2022. május 18-án terjesztette elő a védelmi beruházási hiányok elemzéséről és a következő lépésekről szóló közös közleményt, amely rávilágított az Unión belüli védelmi pénzügyi, ipari és képességbeli hiányosságokra. 2022 július 19-én a Bizottság előterjesztette az európai védelmi ipar együttműködésen alapuló beszerzés keretében történő megerősítését szolgáló eszköz (a továbbiakban: EDIRPA) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, amelynek célja, hogy a beszerzési szakaszban a legsürgetőbb és legkritikusabb – különösen az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújára adott válaszlépéseknek tulajdonítható – hiányosságok megszüntetése érdekében támogassa a tagállamok közötti együttműködést. Az EDIRPA hozzá fog járulni a közös védelmi beszerzések megerősítéséhez, a kapcsolódó uniós finanszírozás révén az uniós védelmi ipar kapacitásainak megerősítéséhez, továbbá ahhoz, hogy az uniós védelmi ipar alkalmazkodhasson azokhoz a strukturális piaci változásokhoz, amelyek új kihívások – így például a nagy intenzitású konfliktushelyzet ismételt megjelenése – miatt megnövekedett keresletnek tudhatók be.

| (4) | Tekintettel az ukrajnai helyzetre és az ország – különösen a lőszerekkel kapcsolatos – sürgető védelmi igényeire, a Tanács 2023. március 20-án egy olyan háromutas megközelítésről állapodott meg, amelynek célja, hogy az elkövetkező 12 hónapon belül közös erőfeszítéssel egymillió tüzérségi lövedéket bocsásson Ukrajna rendelkezésére. A Tanács megállapodott abban, hogy a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén sürgősen föld-föld és tüzérségi lőszereket, valamint kérésre rakétákat szállít Ukrajnának. Felszólította továbbá a tagállamokat, hogy a lőszereket, valamint, ha erre kérés érkezik, a rakétákat az európai védelmi ipar szereplőitől (és Norvégiától) az Európai Védelmi Ügynökség (a továbbiakban: EDA) egy már folyamatban lévő projektje keretében, vagy valamely tagállam által irányított kiegészítő beszerzési projektek keretében közösen szerezzék be, hogy az Ukrajnának nyújtott folyamatos támogatás mellett pótolják készleteiket. Ezen erőfeszítések támogatása érdekében a Tanács megegyezésre jutott arról, hogy megfelelő finanszírozást mozgósít, többek között az Európai Békekeret révén. A Tanács felkérte emellett a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat az európai védelmi ipar gyártási kapacitásai bővítésének sürgős támogatása, az ellátási láncok biztosítása, a hatékony beszerzési eljárások elősegítése, a gyártási kapacitások hiányosságainak kezelése és a beruházások – adott esetben az uniós költségvetés mozgósításával történő – előmozdítása érdekében. A beruházások ilyen ösztönzése elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az Unió saját biztonsági igényeit mindenkor megfelelően kielégítse, és hogy az Unió védelmi ipara és belső piaca lépést tartson a jelenlegi kihívásokkal. A három, egymással összefüggő út párhuzamosan és koordináltan követendő. A három különböző út megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében rendszeres találkozókra is sor fog kerülni a nemzeti haderőfejlesztési igazgatók szintjén a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoporttal (amely a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: az EKSZ) és az EDA képviselőiből áll) a szükségletek és az ipari képességek felmérésének, valamint a megfelelően szoros koordináció biztosításának céljából. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel az ukrajnai helyzetre és az ország – különösen a lőszerekkel kapcsolatos – sürgető védelmi igényeire, a Tanács 2023. március 20-án egy olyan háromutas megközelítésről állapodott meg, amelynek célja, hogy az elkövetkező 12 hónapon belül közös erőfeszítéssel egymillió tüzérségi lövedéket bocsásson Ukrajna rendelkezésére. A Tanács megállapodott abban, hogy a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén sürgősen föld-föld és tüzérségi lőszereket, valamint kérésre rakétákat szállít Ukrajnának. Felszólította továbbá a tagállamokat, hogy a lőszereket, valamint, ha erre kérés érkezik, a rakétákat az európai védelmi ipar szereplőitől (és Norvégiától) az Európai Védelmi Ügynökség (a továbbiakban: EDA) egy már folyamatban lévő projektje keretében, vagy valamely tagállam által irányított kiegészítő beszerzési projektek keretében közösen szerezzék be, hogy az Ukrajnának nyújtott folyamatos támogatás mellett pótolják készleteiket. Ezen erőfeszítések támogatása érdekében a Tanács megegyezésre jutott arról, hogy megfelelő finanszírozást mozgósít, többek között az Európai Békekeret révén. A Tanács felkérte emellett a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat az európai védelmi ipar gyártási kapacitásai bővítésének sürgős támogatása, az ellátási láncok biztosítása, a hatékony beszerzési eljárások elősegítése, a gyártási kapacitások hiányosságainak kezelése és a beruházások – adott esetben az uniós költségvetés mozgósításával történő – előmozdítása érdekében. A beruházások ilyen ösztönzése elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az Unió saját biztonsági igényeit mindenkor megfelelően kielégítse, és hogy az Unió védelmi ipara és belső piaca lépést tartson a jelenlegi kihívásokkal. A három, egymással összefüggő út párhuzamosan és koordináltan követendő. A három különböző út megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében rendszeres találkozókra is sor fog kerülni a nemzeti haderőfejlesztési igazgatók szintjén a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoporttal (amely a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: az EKSZ) és az EDA képviselőiből áll) a szükségletek és az ipari képességek felmérésének, valamint a megfelelően szoros koordináció biztosításának céljából.

| (5) | A Tanács 2023. április 13-án 1 milliárd EUR összegű, az Európai Békekeretből nyújtandó támogatási intézkedést fogadott el az ukrán fegyveres erők támogatására, lehetővé téve a tagállamok számára a 2023. február 9. és május 31. közötti időszakban a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén Ukrajnának adományozott föld-föld és tüzérségi lőszerek és adott esetben rakéták költségének visszatérítését. Ami a közös beszerzést illeti, eddig 24 tagállam és Norvégia írta alá a lőszerek EDA által irányított, együttműködésen alapuló beszerzéséről szóló projektmegállapodást. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2023. április 13-án 1 milliárd EUR összegű, az Európai Békekeretből nyújtandó támogatási intézkedést fogadott el az ukrán fegyveres erők támogatására, lehetővé téve a tagállamok számára a 2023. február 9. és május 31. közötti időszakban a meglévő készletekből vagy a meglévő megrendelések újrapriorizálása révén Ukrajnának adományozott föld-föld és tüzérségi lőszerek és adott esetben rakéták költségének visszatérítését. Ami a közös beszerzést illeti, eddig 24 tagállam és Norvégia írta alá a lőszerek EDA által irányított, együttműködésen alapuló beszerzéséről szóló projektmegállapodást.

| (6) | A kimerült készletek feltöltésére és Ukrajna támogatására irányuló közös tagállami erőfeszítések csak akkor lehetnek eredményesek, ha az uniós ellátási oldal kellő időben képes leszállítani a szükséges védelmi termékeket. Mivel azonban a gyorsan apadó készletek mellett a tagállamok, illetve harmadik országok megrendelései nyomán az Unióban a termelés csaknem maximális kapacitáson folyik, és az árspirál már kialakult, további uniós iparpolitikai intézkedésekre van szükség a gyártási kapacitások gyors bővítésének biztosításához. |
| --- | --- |

(6)

A kimerült készletek feltöltésére és Ukrajna támogatására irányuló közös tagállami erőfeszítések csak akkor lehetnek eredményesek, ha az uniós ellátási oldal kellő időben képes leszállítani a szükséges védelmi termékeket. Mivel azonban a gyorsan apadó készletek mellett a tagállamok, illetve harmadik országok megrendelései nyomán az Unióban a termelés csaknem maximális kapacitáson folyik, és az árspirál már kialakult, további uniós iparpolitikai intézkedésekre van szükség a gyártási kapacitások gyors bővítésének biztosításához.

| (7) | Amint arra a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoport a nagyon rövid távú védelmi beszerzési igények összehangolása, valamint a tagállamokkal és a védelmi felszerelések uniós gyártóival a készletek feltöltésére irányuló közös beszerzések támogatása érdekében folytatott együttműködés terén végzett munkája nyomán, különösen az Ukrajnának nyújtott támogatás összefüggésében rávilágított, az uniós gazdasági ágazat rendelkezik gyártási kapacitással a föld-föld és a tüzérségi lőszerek, valamint a rakéták (a továbbiakban: a releváns védelmi termékek) előállítására. Az Unió védelmi iparágán belüli gyártási kapacitásokat azonban nem a jelenlegi, az Unió előtt álló aktuális kihívások jellemezte időszakra szabták. Az ellátási folyamatokat mérsékeltebb kereslethez igazították, a készleteket minimális szinten tartották, és a beszállítókat a költségek csökkentése érdekében globális szinten diverzifikálták, ami függőségeknek teszi ki az Unió védelmi ipari ágazatát. Következésképpen ebben az összefüggésben a jelenlegi gyártási kapacitás, valamint a meglévő ellátási és értékláncok nem teszik lehetővé, hogy a tagállamok biztonsági szükségleteivel kapcsolatos igényeinek kielégítéséhez és az ukrán szükségletek folyamatos támogatásához szükséges védelmi termékeket kellően biztonságosan és időben szállítsák, amely a releváns védelmi termékek piacán feszültséget okoz, és fennáll a kiszorító hatás kockázata. Ezért további uniós szintű beavatkozásra van szükség. |
| --- | --- |

(7)

Amint arra a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoport a nagyon rövid távú védelmi beszerzési igények összehangolása, valamint a tagállamokkal és a védelmi felszerelések uniós gyártóival a készletek feltöltésére irányuló közös beszerzések támogatása érdekében folytatott együttműködés terén végzett munkája nyomán, különösen az Ukrajnának nyújtott támogatás összefüggésében rávilágított, az uniós gazdasági ágazat rendelkezik gyártási kapacitással a föld-föld és a tüzérségi lőszerek, valamint a rakéták (a továbbiakban: a releváns védelmi termékek) előállítására. Az Unió védelmi iparágán belüli gyártási kapacitásokat azonban nem a jelenlegi, az Unió előtt álló aktuális kihívások jellemezte időszakra szabták. Az ellátási folyamatokat mérsékeltebb kereslethez igazították, a készleteket minimális szinten tartották, és a beszállítókat a költségek csökkentése érdekében globális szinten diverzifikálták, ami függőségeknek teszi ki az Unió védelmi ipari ágazatát. Következésképpen ebben az összefüggésben a jelenlegi gyártási kapacitás, valamint a meglévő ellátási és értékláncok nem teszik lehetővé, hogy a tagállamok biztonsági szükségleteivel kapcsolatos igényeinek kielégítéséhez és az ukrán szükségletek folyamatos támogatásához szükséges védelmi termékeket kellően biztonságosan és időben szállítsák, amely a releváns védelmi termékek piacán feszültséget okoz, és fennáll a kiszorító hatás kockázata. Ezért további uniós szintű beavatkozásra van szükség.

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 173. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió hozzájárul az ipar strukturális változásokhoz való alkalmazkodásának a felgyorsítására vonatkozó célkitűzés eléréséhez. Ezért helyénvalónak tűnik támogatni az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy növelje termelési volumenét, csökkentse a megrendelés teljesítési idejét, és kezelje azokat az esetleges szűk keresztmetszeteket vagy tényezőket, amelyek késleltethetik vagy akadályozhatják a releváns védelmi termékek időben történő rendelkezésre bocsátását és az azokkal való ellátást. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 173. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió hozzájárul az ipar strukturális változásokhoz való alkalmazkodásának a felgyorsítására vonatkozó célkitűzés eléréséhez. Ezért helyénvalónak tűnik támogatni az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy növelje termelési volumenét, csökkentse a megrendelés teljesítési idejét, és kezelje azokat az esetleges szűk keresztmetszeteket vagy tényezőket, amelyek késleltethetik vagy akadályozhatják a releváns védelmi termékek időben történő rendelkezésre bocsátását és az azokkal való ellátást.

| (9) | Az uniós szinten hozott intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy a lőszerek és rakéták területén megerősítsék az európai védelmi technológiai és ipari bázis (a továbbiakban: az EDTIB) versenyképességét és rezilienciáját, és így lehetővé tegyék a strukturális változásokhoz való sürgős alkalmazkodását. |
| --- | --- |

(9)

Az uniós szinten hozott intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy a lőszerek és rakéták területén megerősítsék az európai védelmi technológiai és ipari bázis (a továbbiakban: az EDTIB) versenyképességét és rezilienciáját, és így lehetővé tegyék a strukturális változásokhoz való sürgős alkalmazkodását.

| (10) | E célból létre kell hozni egy olyan eszközt (a továbbiakban: az eszköz), amely pénzügyi támogatást nyújt az ágazat megerősítéséhez a releváns védelmi termékek Unión belüli előállításához kapcsolódó ellátási és értékláncok mentén. |
| --- | --- |

(10)

E célból létre kell hozni egy olyan eszközt (a továbbiakban: az eszköz), amely pénzügyi támogatást nyújt az ágazat megerősítéséhez a releváns védelmi termékek Unión belüli előállításához kapcsolódó ellátási és értékláncok mentén.

| (11) | Az e rendeletben meghatározott konkrét struktúra, jogosultsági feltételek és kritériumok kifejezetten erre a rövid távú eszközre vonatkoznak, és azokat sajátos körülmények és a jelenlegi szükséghelyzet határozzák meg. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben meghatározott konkrét struktúra, jogosultsági feltételek és kritériumok kifejezetten erre a rövid távú eszközre vonatkoznak, és azokat sajátos körülmények és a jelenlegi szükséghelyzet határozzák meg.

| (12) | Az eszköz összhangban lesz az olyan meglévő, együttműködésen alapuló uniós védelmi vonatkozású kezdeményezésekkel, mint például az Európai Védelmi Alap, a javasolt EDIRPA, valamint az Európai Békekeret, továbbá szinergiákat teremt majd más uniós programokkal is. Az eszköz teljes mértékben összhangban áll a stratégiai iránytű törekvésével. |
| --- | --- |

(12)

Az eszköz összhangban lesz az olyan meglévő, együttműködésen alapuló uniós védelmi vonatkozású kezdeményezésekkel, mint például az Európai Védelmi Alap, a javasolt EDIRPA, valamint az Európai Békekeret, továbbá szinergiákat teremt majd más uniós programokkal is. Az eszköz teljes mértékben összhangban áll a stratégiai iránytű törekvésével.

| (13) | Eltérő rendelkezés hiányában az eszközre az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Eltérő rendelkezés hiányában az eszközre az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) kell alkalmazni.

| (14) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban már megkezdett tevékenységre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban – kellően indokolt kivételes esetektől eltekintve – nem számolhatók el. A Tanács 2023. március 20-i ülésének a releváns védelmi termékek szállításának felgyorsítására irányuló felhívása teljesítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat az említett időponttól kezdődő időszakra vonatkozó tevékenységek tekintetében rendelkezzen pénzügyi hozzájárulásokról. |
| --- | --- |

(14)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban már megkezdett tevékenységre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban – kellően indokolt kivételes esetektől eltekintve – nem számolhatók el. A Tanács 2023. március 20-i ülésének a releváns védelmi termékek szállításának felgyorsítására irányuló felhívása teljesítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat az említett időponttól kezdődő időszakra vonatkozó tevékenységek tekintetében rendelkezzen pénzügyi hozzájárulásokról.

| (15) | Ez a rendelet az eszköz teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (4) 18. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet az eszköz teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (4) 18. pontja értelmében.

| (16) | Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 73. cikkének (4) bekezdésében meghatározott lehetőségek alkalmazhatók, feltéve, hogy a projekt megfelel az említett rendeletben meghatározott szabályoknak, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap Plusz az (EU) 2021/1058 (6) és az (EU) 2021/1057 (7) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott hatályának. Az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban a Bizottságnak értékelnie kell a tagállam által benyújtott módosított programokat, és észrevételeit a módosított program benyújtásától számított két hónapon belül kell megtennie. Tekintettel a helyzet sürgősségére, a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy indokolatlan késedelem nélkül folytassa le a módosított nemzeti programok értékelését. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 73. cikkének (4) bekezdésében meghatározott lehetőségek alkalmazhatók, feltéve, hogy a projekt megfelel az említett rendeletben meghatározott szabályoknak, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap Plusz az (EU) 2021/1058 (6) és az (EU) 2021/1057 (7) európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott hatályának. Az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban a Bizottságnak értékelnie kell a tagállam által benyújtott módosított programokat, és észrevételeit a módosított program benyújtásától számított két hónapon belül kell megtennie. Tekintettel a helyzet sürgősségére, a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy indokolatlan késedelem nélkül folytassa le a módosított nemzeti programok értékelését.

| (17) | Amikor a tagállamok az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 21. cikkével összhangban módosított vagy új helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre tesznek javaslatot, lehetővé kell tenni, hogy olyan intézkedéseket javasoljanak, amelyek az eszköz célkitűzéseihez is hozzájárulnak, összhangban az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatban (9), az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben (10) és az (EU) 2021/241 rendeletben megállapított célokkal és követelményekkel. E célból a tagállamoknak mérlegelniük kell különösen az eszköz keretében közzétett pályázati felhívásra benyújtott, kiválósági pecsétet elnyert pályázatokhoz kapcsolódó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(17)

Amikor a tagállamok az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 21. cikkével összhangban módosított vagy új helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre tesznek javaslatot, lehetővé kell tenni, hogy olyan intézkedéseket javasoljanak, amelyek az eszköz célkitűzéseihez is hozzájárulnak, összhangban az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatban (9), az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben (10) és az (EU) 2021/241 rendeletben megállapított célokkal és követelményekkel. E célból a tagállamoknak mérlegelniük kell különösen az eszköz keretében közzétett pályázati felhívásra benyújtott, kiválósági pecsétet elnyert pályázatokhoz kapcsolódó intézkedéseket.

| (18) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11), valamint a 2988/95/EK, Euratom (12), a 2185/96/Euratom, EK (13) és az (EU) 2017/1939 (14) tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: az OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(18)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11), valamint a 2988/95/EK, Euratom (12), a 2185/96/Euratom, EK (13) és az (EU) 2017/1939 (14) tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: az OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (19) | Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek egyúttal az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, társult országként részt vehetnek az eszközben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (16) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében az uniós programokban való részvételüknek az említett megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. E rendeletnek elő kell írnia az említett harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(19)

Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek egyúttal az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, társult országként részt vehetnek az eszközben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (16) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében az uniós programokban való részvételüknek az említett megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. E rendeletnek elő kell írnia az említett harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (20) | Tekintettel a védelmi ipar azon sajátosságára, hogy a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amely országok egyúttal teljes körű ellenőrzést gyakorolnak a védelmi termékek és technológiák beszerzése – és exportja – felett, a védelmi iparág működése nem követi a tradicionálisabb piacokon érvényesülő hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért csak akkor végez jelentős saját finanszírozású ipari beruházásokat, ha biztos megrendeléseket kap. Bár a tagállamok biztos megrendelései a beruházások előfeltételei, a Bizottság úgy avatkozhat be, hogy támogatások és hitelek révén csökkenti az ipari beruházások kockázatát, lehetővé téve a folyamatban lévő strukturális piaci változásokhoz való gyorsabb alkalmazkodást. A jelenlegi szükséghelyzetben célszerű, ha az uniós támogatás az elszámolható közvetlen költségek legfeljebb 60 %-át fedezi annak érdekében, hogy a kedvezményezettek mielőbb végrehajthassák az intézkedéseket, kockázatmentessé tegyék beruházásaikat, és ezáltal a releváns védelmi termékek rövidebb időn belül rendelkezésre álljanak. |
| --- | --- |

(20)

Tekintettel a védelmi ipar azon sajátosságára, hogy a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amely országok egyúttal teljes körű ellenőrzést gyakorolnak a védelmi termékek és technológiák beszerzése – és exportja – felett, a védelmi iparág működése nem követi a tradicionálisabb piacokon érvényesülő hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért csak akkor végez jelentős saját finanszírozású ipari beruházásokat, ha biztos megrendeléseket kap. Bár a tagállamok biztos megrendelései a beruházások előfeltételei, a Bizottság úgy avatkozhat be, hogy támogatások és hitelek révén csökkenti az ipari beruházások kockázatát, lehetővé téve a folyamatban lévő strukturális piaci változásokhoz való gyorsabb alkalmazkodást. A jelenlegi szükséghelyzetben célszerű, ha az uniós támogatás az elszámolható közvetlen költségek legfeljebb 60 %-át fedezi annak érdekében, hogy a kedvezményezettek mielőbb végrehajthassák az intézkedéseket, kockázatmentessé tegyék beruházásaikat, és ezáltal a releváns védelmi termékek rövidebb időn belül rendelkezésre álljanak.

| (21) | Az eszköz rendeltetése, hogy a költségvetési rendeletben előírt eszközök révén pénzügyi támogatást nyújtson azokhoz a tevékenységekhez, amelyek hozzájárulnak a releváns védelmi termékek időben rendelkezésre állásához és az azokkal való ellátáshoz, így például az ipari koordinációs és hálózatépítési tevékenységekhez, a releváns védelmi termékek gyártásában részt vevő vállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréséhez, a kapacitások lefoglalásához, a lejárt termékek felújítására irányuló ipari folyamatokhoz, az e területen meglévő gyártási kapacitások bővítéséhez, optimalizálásához, korszerűsítéséhez, továbbfejlesztéséhez vagy rendeltetésmódosításához, illetve új gyártási kapacitások létrehozásához, valamint a személyzet képzéséhez. |
| --- | --- |

(21)

Az eszköz rendeltetése, hogy a költségvetési rendeletben előírt eszközök révén pénzügyi támogatást nyújtson azokhoz a tevékenységekhez, amelyek hozzájárulnak a releváns védelmi termékek időben rendelkezésre állásához és az azokkal való ellátáshoz, így például az ipari koordinációs és hálózatépítési tevékenységekhez, a releváns védelmi termékek gyártásában részt vevő vállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréséhez, a kapacitások lefoglalásához, a lejárt termékek felújítására irányuló ipari folyamatokhoz, az e területen meglévő gyártási kapacitások bővítéséhez, optimalizálásához, korszerűsítéséhez, továbbfejlesztéséhez vagy rendeltetésmódosításához, illetve új gyártási kapacitások létrehozásához, valamint a személyzet képzéséhez.

| (22) | Mivel az eszköz célja az uniós védelmi ipar versenyképességének és hatékonyságának fokozása, csak az Unióban vagy a társult országokban letelepedett és ott ügyvezetési struktúrával rendelkező köz- vagy magántulajdonban lévő szervezetek jogosultak támogatásra. Ezek a szervezetek nem állhatnak nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt, vagy – ha az előbbi feltétel nem teljesül – az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek kell alávetni őket, figyelembe véve az e rendelet 4. cikkében említett célkitűzéseket. A valamely nem társult harmadik országban letelepedett szervezet, valamint az olyan szervezet, amely az Unióban vagy egy társult országban telepedett le, de ügyvezetési struktúrája valamely nem társult harmadik országban található, nem jogosult arra, hogy kedvezményezettként részt vegyen valamely tevékenységben. |
| --- | --- |

(22)

Mivel az eszköz célja az uniós védelmi ipar versenyképességének és hatékonyságának fokozása, csak az Unióban vagy a társult országokban letelepedett és ott ügyvezetési struktúrával rendelkező köz- vagy magántulajdonban lévő szervezetek jogosultak támogatásra. Ezek a szervezetek nem állhatnak nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt, vagy – ha az előbbi feltétel nem teljesül – az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek kell alávetni őket, figyelembe véve az e rendelet 4. cikkében említett célkitűzéseket. A valamely nem társult harmadik országban letelepedett szervezet, valamint az olyan szervezet, amely az Unióban vagy egy társult országban telepedett le, de ügyvezetési struktúrája valamely nem társult harmadik országban található, nem jogosult arra, hogy kedvezményezettként részt vegyen valamely tevékenységben.

| (23) | Az Unióban vagy társult harmadik országban letelepedett, és nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló szervezetek, amelyeket nem vetettek alá az (EU) 2019/452 rendelet értelmében vett átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek, csak akkor minősülhetnek támogatásra jogosult kedvezményezetteknek, ha teljesülnek az Uniónak és tagállamainak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe szerinti közös kül- és biztonságpolitika keretében meghatározott biztonsági és védelmi érdekeihez, többek között az EDTIB megerősítéséhez fűződő érdekhez kapcsolódó szigorú feltételek. Az ilyen szervezetek részvétele nem lehet ellentétes az eszköz célkitűzéseivel. Ebben az összefüggésben ellenőrzés alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely szervezet felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes szervezeten keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakorolnak. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk. E tekintetben az ellátás biztonságával kapcsolatos tagállami nehézségeket szintén figyelembe kell venni. Tekintettel a jelenlegi lőszerellátási válságnak tulajdoníthatóan előállt helyzet sürgősségére, az eszköznek figyelembe kell vennie a meglévő ellátási láncokat. |
| --- | --- |

(23)

Az Unióban vagy társult harmadik országban letelepedett, és nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló szervezetek, amelyeket nem vetettek alá az (EU) 2019/452 rendelet értelmében vett átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek, csak akkor minősülhetnek támogatásra jogosult kedvezményezetteknek, ha teljesülnek az Uniónak és tagállamainak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe szerinti közös kül- és biztonságpolitika keretében meghatározott biztonsági és védelmi érdekeihez, többek között az EDTIB megerősítéséhez fűződő érdekhez kapcsolódó szigorú feltételek. Az ilyen szervezetek részvétele nem lehet ellentétes az eszköz célkitűzéseivel. Ebben az összefüggésben ellenőrzés alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely szervezet felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes szervezeten keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakorolnak. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk. E tekintetben az ellátás biztonságával kapcsolatos tagállami nehézségeket szintén figyelembe kell venni. Tekintettel a jelenlegi lőszerellátási válságnak tulajdoníthatóan előállt helyzet sürgősségére, az eszköznek figyelembe kell vennie a meglévő ellátási láncokat.

| (24) | Az eszköz nyújtotta támogatásban részesülő valamely tevékenységben részt vevő kedvezményezettek infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult ország területén kell elhelyezkedniük. |
| --- | --- |

(24)

Az eszköz nyújtotta támogatásban részesülő valamely tevékenységben részt vevő kedvezményezettek infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult ország területén kell elhelyezkedniük.

| (25) | Az eszköz nem támogathatja pénzügyileg olyan releváns védelmi termékek gyártási kapacitásainak bővítését, amelyek egy nem társult harmadik ország vagy egy nem társult harmadik országbeli szervezet általi olyan korlátozás hatálya alá tartoznak, amely korlátozza a tagállamok képességét az említett releváns védelmi termékek használatára. A kedvezményezettnek törekednie kell annak biztosítására, hogy az eszköz által finanszírozott intézkedés lehetővé tegye majd az outputok Ukrajnába való eljuttatását. |
| --- | --- |

(25)

Az eszköz nem támogathatja pénzügyileg olyan releváns védelmi termékek gyártási kapacitásainak bővítését, amelyek egy nem társult harmadik ország vagy egy nem társult harmadik országbeli szervezet általi olyan korlátozás hatálya alá tartoznak, amely korlátozza a tagállamok képességét az említett releváns védelmi termékek használatára. A kedvezményezettnek törekednie kell annak biztosítására, hogy az eszköz által finanszírozott intézkedés lehetővé tegye majd az outputok Ukrajnába való eljuttatását.

| (26) | Az (EU) 2021/1764 tanácsi határozat (18) 85. cikke értelmében a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett természetes személyek és szervek és intézmények jogosultak a finanszírozásra, az eszköz szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik. |
| --- | --- |

(26)

Az (EU) 2021/1764 tanácsi határozat (18) 85. cikke értelmében a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett természetes személyek és szervek és intézmények jogosultak a finanszírozásra, az eszköz szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik.

| (27) | A pályázók által benyújtott pályázatok értékelésekor a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy azok mennyiben járulnak hozzá az eszköz célkitűzéseihez. A pályázatokat különösen a gyártási kapacitások bővítéséhez, felfuttatásához, lefoglalásához vagy korszerűsítéséhez, valamint a kapcsolódó munkaerő átképzéséhez és továbbképzéséhez nyújtott hozzájárulásuk alapján kell értékelni. Azt is értékelni kell, hogy mennyiben járulnak hozzá a releváns védelmi termékek megrendelésteljesítési idejének – többek között a megrendelések fontossági sorrendjének átrendezésére szolgáló mechanizmusok révén való – csökkentéséhez, az ellátási láncuk mentén fennálló szűk keresztmetszetek azonosításához és megszüntetéséhez, valamint az ellátási láncok fokozott rezilienciájához a vállalkozások – különösen az érintett ellátási láncokban tevékenykedő kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) és közepes piaci tőkeértékű vállalatok – határokon átnyúló együttműködésének jelentős mértékű előmozdítása és működőképessé tétele révén. |
| --- | --- |

(27)

A pályázók által benyújtott pályázatok értékelésekor a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy azok mennyiben járulnak hozzá az eszköz célkitűzéseihez. A pályázatokat különösen a gyártási kapacitások bővítéséhez, felfuttatásához, lefoglalásához vagy korszerűsítéséhez, valamint a kapcsolódó munkaerő átképzéséhez és továbbképzéséhez nyújtott hozzájárulásuk alapján kell értékelni. Azt is értékelni kell, hogy mennyiben járulnak hozzá a releváns védelmi termékek megrendelésteljesítési idejének – többek között a megrendelések fontossági sorrendjének átrendezésére szolgáló mechanizmusok révén való – csökkentéséhez, az ellátási láncuk mentén fennálló szűk keresztmetszetek azonosításához és megszüntetéséhez, valamint az ellátási láncok fokozott rezilienciájához a vállalkozások – különösen az érintett ellátási láncokban tevékenykedő kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) és közepes piaci tőkeértékű vállalatok – határokon átnyúló együttműködésének jelentős mértékű előmozdítása és működőképessé tétele révén.

| (28) | Az uniós pénzügyi támogatás tervezése, odaítélése és végrehajtása során a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy az ilyen támogatások ne befolyásolják hátrányosan a belső piaci versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(28)

Az uniós pénzügyi támogatás tervezése, odaítélése és végrehajtása során a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy az ilyen támogatások ne befolyásolják hátrányosan a belső piaci versenyfeltételeket.

| (29) | Az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújából eredő válsághelyzet nemcsak rávilágított az Unió védelmi iparágának hiányosságaira, hanem a védelmi termékek belső piacának működésével szemben is kihívásokat támasztott. A jelenlegi geopolitikai helyzet a kereslet jelentős növekedését vonja maga után, ami hatással van arra, hogy az Unióban miként működik a releváns védelmi termékek és azok összetevői gyártásának és értékesítésének belső piaca. Míg egyes tagállamok nemzetbiztonsági okokból intézkedéseket hoztak vagy várhatóan fognak hozni saját készleteik fenntartása érdekében, más tagállamok nehezen férnek hozzá a releváns védelmi termékek gyártásához szükséges árukhoz, és a beszerzés terén is nehézségekkel szembesülnek. Bizonyos esetekben egy nyersanyag vagy egy adott összetevő beszerzése terén tapasztalható nehézségek teljes termelési láncokat akadályoznak. A belső piac működésének biztosítása érdekében összehangolt módon olyan harmonizált szabályokat kell meghatározni, amelyek növelik a releváns védelmi termékek ellátásbiztonságát. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk az engedélyezési eljárások felgyorsítását és a közbeszerzési eljárások megkönnyítését. Az említett intézkedéseknek az EUMSZ 114. cikkén kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(29)

Az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújából eredő válsághelyzet nemcsak rávilágított az Unió védelmi iparágának hiányosságaira, hanem a védelmi termékek belső piacának működésével szemben is kihívásokat támasztott. A jelenlegi geopolitikai helyzet a kereslet jelentős növekedését vonja maga után, ami hatással van arra, hogy az Unióban miként működik a releváns védelmi termékek és azok összetevői gyártásának és értékesítésének belső piaca. Míg egyes tagállamok nemzetbiztonsági okokból intézkedéseket hoztak vagy várhatóan fognak hozni saját készleteik fenntartása érdekében, más tagállamok nehezen férnek hozzá a releváns védelmi termékek gyártásához szükséges árukhoz, és a beszerzés terén is nehézségekkel szembesülnek. Bizonyos esetekben egy nyersanyag vagy egy adott összetevő beszerzése terén tapasztalható nehézségek teljes termelési láncokat akadályoznak. A belső piac működésének biztosítása érdekében összehangolt módon olyan harmonizált szabályokat kell meghatározni, amelyek növelik a releváns védelmi termékek ellátásbiztonságát. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk az engedélyezési eljárások felgyorsítását és a közbeszerzési eljárások megkönnyítését. Az említett intézkedéseknek az EUMSZ 114. cikkén kell alapulniuk.

| (30) | Tekintettel a releváns védelmi termékek ellátásbiztonságának fontosságára, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a gyártóüzemek tervezésével, építésével és üzemeltetésével, az inputok Unión belüli transzferével, valamint a releváns végtermékek minősítésével és tanúsításával kapcsolatos közigazgatási kérelmeket hatékonyan és időben feldolgozzák. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel a releváns védelmi termékek ellátásbiztonságának fontosságára, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a gyártóüzemek tervezésével, építésével és üzemeltetésével, az inputok Unión belüli transzferével, valamint a releváns végtermékek minősítésével és tanúsításával kapcsolatos közigazgatási kérelmeket hatékonyan és időben feldolgozzák.

| (31) | A biztonság általános közpolitikai célkitűzésének elérése érdekében a lehető leggyorsabban, minimális adminisztratív terhek mellett létre kell hozni a releváns védelmi termékek előállításához szükséges gyártóüzemeket. Ezért a tagállamoknak a lehető leggyorsabban kell feldolgozniuk a releváns védelmi termékeket gyártó üzemek és létesítmények tervezésével, építésével és üzemeltetésével kapcsolatos kérelmeket. Az adott esettel kapcsolatos jogi érdekek mérlegelése során elsőbbséget kell biztosítani e kérelmeknek. |
| --- | --- |

(31)

A biztonság általános közpolitikai célkitűzésének elérése érdekében a lehető leggyorsabban, minimális adminisztratív terhek mellett létre kell hozni a releváns védelmi termékek előállításához szükséges gyártóüzemeket. Ezért a tagállamoknak a lehető leggyorsabban kell feldolgozniuk a releváns védelmi termékeket gyártó üzemek és létesítmények tervezésével, építésével és üzemeltetésével kapcsolatos kérelmeket. Az adott esettel kapcsolatos jogi érdekek mérlegelése során elsőbbséget kell biztosítani e kérelmeknek.

| (32) | Tekintettel e rendelet céljára, valamint a szükséghelyzetre és a rendelet elfogadásának rendkívüli körülményeire, a tagállamoknak eseti alapon mérlegelniük kell a nemzeti és az alkalmazandó uniós jog szerinti, védelemmel kapcsolatos mentességek alkalmazását, ha megítélésük szerint az ilyen mentességek alkalmazása elősegítené az említett cél elérését. Ez különösen a környezetvédelmi, egészségügyi és biztonsági kérdésekre vonatkozó uniós jog esetében merülhet fel, amelyek elengedhetetlenek az emberi egészség és a környezet védelmének javításához, valamint a fenntartható és biztonságos fejlődés megvalósításához. Az említett jog végrehajtása nyomán azonban olyan szabályozási akadályok is felmerülhetnek, amelyek meggátolják, hogy az uniós védelmi ipar felgyorsítsa a releváns védelmi termékek gyártását és szállítását. Az Uniónak és tagállamainak közösen kell felelősséget vállalni azért, hogy sürgősen megvizsgálják az esetleges akadályok mérséklésére irányuló lehetséges intézkedéseket. Az ilyen uniós, regionális vagy nemzeti szintű intézkedések nem érinthetik hátrányosan a környezetet, az egészséget és biztonságot. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel e rendelet céljára, valamint a szükséghelyzetre és a rendelet elfogadásának rendkívüli körülményeire, a tagállamoknak eseti alapon mérlegelniük kell a nemzeti és az alkalmazandó uniós jog szerinti, védelemmel kapcsolatos mentességek alkalmazását, ha megítélésük szerint az ilyen mentességek alkalmazása elősegítené az említett cél elérését. Ez különösen a környezetvédelmi, egészségügyi és biztonsági kérdésekre vonatkozó uniós jog esetében merülhet fel, amelyek elengedhetetlenek az emberi egészség és a környezet védelmének javításához, valamint a fenntartható és biztonságos fejlődés megvalósításához. Az említett jog végrehajtása nyomán azonban olyan szabályozási akadályok is felmerülhetnek, amelyek meggátolják, hogy az uniós védelmi ipar felgyorsítsa a releváns védelmi termékek gyártását és szállítását. Az Uniónak és tagállamainak közösen kell felelősséget vállalni azért, hogy sürgősen megvizsgálják az esetleges akadályok mérséklésére irányuló lehetséges intézkedéseket. Az ilyen uniós, regionális vagy nemzeti szintű intézkedések nem érinthetik hátrányosan a környezetet, az egészséget és biztonságot.

| (33) | A 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) a védelem és biztonság területén a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló közbeszerzési eljárásokat hivatott harmonizálni, a tagállamok biztonsági követelményeinek és az EUMSZ-ből adódó kötelezettségeknek egyaránt eleget téve. Az említett irányelv a valamely válsághelyzet miatt előállt sürgős helyzetek kezelésére irányuló különös rendelkezéseket tartalmaz, különösen az ajánlatok beérkezésére rendelkezésre álló rövidebb határidők és a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét. A jelenlegi lőszerellátási válság miatti rendkívüli sürgősség azonban még ezekkel a rendelkezésekkel is összeegyeztethetetlennek bizonyulhat azokban az esetekben, amikor kettő vagy több tagállam kíván közös beszerzést folytatni. Egyes esetekben e tagállamok biztonsági érdekeinek biztosítására nem kínálkozik más megoldás, mint egy meglévő keretmegállapodás megnyitása azon tagállamok ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői előtt, amelyek eredetileg nem voltak a keretmegállapodás részes felei, még akkor is, ha ezt a lehetőséget az eredeti keretmegállapodás nem írta elő. |
| --- | --- |

(33)

A 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) a védelem és biztonság területén a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló közbeszerzési eljárásokat hivatott harmonizálni, a tagállamok biztonsági követelményeinek és az EUMSZ-ből adódó kötelezettségeknek egyaránt eleget téve. Az említett irányelv a valamely válsághelyzet miatt előállt sürgős helyzetek kezelésére irányuló különös rendelkezéseket tartalmaz, különösen az ajánlatok beérkezésére rendelkezésre álló rövidebb határidők és a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét. A jelenlegi lőszerellátási válság miatti rendkívüli sürgősség azonban még ezekkel a rendelkezésekkel is összeegyeztethetetlennek bizonyulhat azokban az esetekben, amikor kettő vagy több tagállam kíván közös beszerzést folytatni. Egyes esetekben e tagállamok biztonsági érdekeinek biztosítására nem kínálkozik más megoldás, mint egy meglévő keretmegállapodás megnyitása azon tagállamok ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői előtt, amelyek eredetileg nem voltak a keretmegállapodás részes felei, még akkor is, ha ezt a lehetőséget az eredeti keretmegállapodás nem írta elő.

| (34) | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a közbeszerzési szerződés módosításának szigorúan az adott körülmények között feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben kell tartania a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság és az arányosság elvét. E tekintetben a keretmegállapodás más tagállamok ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői előtti megnyitása során a keretmegállapodásban előírt mennyiségek növelése révén lehetővé kell tenni a 2009/81/EK irányelvtől való eltérést. Ezekre az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre az említett kiegészítő mennyiségek tekintetében ugyanazokat a feltételeket kell alkalmazni, mint az eredeti keretmegállapodást megkötő eredeti ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre. Ilyen esetekben az eredeti ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek lehetővé kell tennie azt is, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a keretmegállapodásra irányuló közbeszerzési eljárásban eredetileg meghatározott feltételeket – beleértve a minőségi kiválasztás 2009/81/EK irányelv 39–46. cikkében említett kritériumait is – teljesítő bármely gazdasági szereplő csatlakozhasson az adott keretmegállapodáshoz. Emellett megfelelő átláthatósági intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy valamennyi potenciálisan érdekelt fél tájékoztatást kapjon. Annak érdekében, hogy az említett módosítások korlátozott hatást gyakoroljanak a belső piac zavartalan működésére és megelőzhető legyen a verseny aránytalan torzulása, a keretmegállapodások ilyen módosításait csak 2025. június 30-ig lehet megkötni. |
| --- | --- |

(34)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a közbeszerzési szerződés módosításának szigorúan az adott körülmények között feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben kell tartania a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság és az arányosság elvét. E tekintetben a keretmegállapodás más tagállamok ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői előtti megnyitása során a keretmegállapodásban előírt mennyiségek növelése révén lehetővé kell tenni a 2009/81/EK irányelvtől való eltérést. Ezekre az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre az említett kiegészítő mennyiségek tekintetében ugyanazokat a feltételeket kell alkalmazni, mint az eredeti keretmegállapodást megkötő eredeti ajánlatkérő szervre/ajánlatkérőre. Ilyen esetekben az eredeti ajánlatkérő szervnek/ajánlatkérőnek lehetővé kell tennie azt is, hogy az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a keretmegállapodásra irányuló közbeszerzési eljárásban eredetileg meghatározott feltételeket – beleértve a minőségi kiválasztás 2009/81/EK irányelv 39–46. cikkében említett kritériumait is – teljesítő bármely gazdasági szereplő csatlakozhasson az adott keretmegállapodáshoz. Emellett megfelelő átláthatósági intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy valamennyi potenciálisan érdekelt fél tájékoztatást kapjon. Annak érdekében, hogy az említett módosítások korlátozott hatást gyakoroljanak a belső piac zavartalan működésére és megelőzhető legyen a verseny aránytalan torzulása, a keretmegállapodások ilyen módosításait csak 2025. június 30-ig lehet megkötni.

| (35) | A versenyképesség, az innováció és a reziliencia, valamint a gyártási kapacitások bővítése érdekében az EDTIB-nek köz- és magánfinanszírozáshoz is hozzá kell férnie. A Bizottság hozzájárulása az európai védelemhez című, 2022. február 15-i bizottsági közlemény szerint a fenntartható finanszírozással kapcsolatos uniós kezdeményezések továbbra is illeszkednek az Unió arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy az európai védelmi ipar számára megkönnyítse a finanszírozási eszközökhöz és a beruházásokhoz való megfelelő hozzáférést. Ebben az összefüggésben az Unió fenntartható finanszírozási kerete nem akadályozza a védelmi vonatkozású tevékenységekbe történő beruházásokat. Az Unió védelmi ipara létfontosságú hozzájárulást nyújt az Unió rezilienciájához és biztonságához, és ezáltal a békéhez és a társadalmi fenntarthatósághoz. A fenntartható finanszírozási politikákra vonatkozó uniós kezdeményezések keretében a társadalmi fenntarthatóságra vonatkozó követelményekkel összeegyeztethetetlennek minősülnek az olyan vitatott fegyverek, amelyek fejlesztését, gyártását, felhalmozását, felhasználását, transzferét és szállítását a tagállamok által aláírt nemzetközi egyezmények tiltják. Az Unió védelmi iparágát a tagállamok szigorú szabályozási ellenőrzésnek vetik alá a katonai és kettős felhasználású termékek transzfere és kivitele tekintetében. Ebben a tekintetben a nemzeti és európai pénzügyi szereplők – például a nemzeti fejlesztési bankok és intézmények – elkötelezettsége az európai védelmi ipar támogatása mellett határozott jelzés lenne a magánszektor felé. Az Európai Beruházási Banknak – az egyéb gazdaságfejlesztési és közpolitikai, többek között a kettős, a zöld és a digitális átállást érintő, finanszírozási feladatai teljes körű végrehajtása mellett, valamint az EUMSZ 309. cikkével és alapokmányával összhangban – a kettős felhasználáshoz nyújtott folyamatos támogatáson túl fokoznia kell az európai védelmi ipar és a közös beszerzések támogatását, amennyiben az ilyen beruházások egyértelműen a stratégiai iránytű prioritásainak végrehajtását szolgálnák. |
| --- | --- |

(35)

A versenyképesség, az innováció és a reziliencia, valamint a gyártási kapacitások bővítése érdekében az EDTIB-nek köz- és magánfinanszírozáshoz is hozzá kell férnie. A Bizottság hozzájárulása az európai védelemhez című, 2022. február 15-i bizottsági közlemény szerint a fenntartható finanszírozással kapcsolatos uniós kezdeményezések továbbra is illeszkednek az Unió arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy az európai védelmi ipar számára megkönnyítse a finanszírozási eszközökhöz és a beruházásokhoz való megfelelő hozzáférést. Ebben az összefüggésben az Unió fenntartható finanszírozási kerete nem akadályozza a védelmi vonatkozású tevékenységekbe történő beruházásokat. Az Unió védelmi ipara létfontosságú hozzájárulást nyújt az Unió rezilienciájához és biztonságához, és ezáltal a békéhez és a társadalmi fenntarthatósághoz. A fenntartható finanszírozási politikákra vonatkozó uniós kezdeményezések keretében a társadalmi fenntarthatóságra vonatkozó követelményekkel összeegyeztethetetlennek minősülnek az olyan vitatott fegyverek, amelyek fejlesztését, gyártását, felhalmozását, felhasználását, transzferét és szállítását a tagállamok által aláírt nemzetközi egyezmények tiltják. Az Unió védelmi iparágát a tagállamok szigorú szabályozási ellenőrzésnek vetik alá a katonai és kettős felhasználású termékek transzfere és kivitele tekintetében. Ebben a tekintetben a nemzeti és európai pénzügyi szereplők – például a nemzeti fejlesztési bankok és intézmények – elkötelezettsége az európai védelmi ipar támogatása mellett határozott jelzés lenne a magánszektor felé. Az Európai Beruházási Banknak – az egyéb gazdaságfejlesztési és közpolitikai, többek között a kettős, a zöld és a digitális átállást érintő, finanszírozási feladatai teljes körű végrehajtása mellett, valamint az EUMSZ 309. cikkével és alapokmányával összhangban – a kettős felhasználáshoz nyújtott folyamatos támogatáson túl fokoznia kell az európai védelmi ipar és a közös beszerzések támogatását, amennyiben az ilyen beruházások egyértelműen a stratégiai iránytű prioritásainak végrehajtását szolgálnák.

| (36) | A releváns védelmi termékek értékláncában érintett vállalkozások számára hitelfinanszírozást kell nyújtani a gyártási kapacitások bővítéséhez szükséges beruházások felgyorsítása érdekében. Az eszköznek elő kell segítenie, hogy a lőszerek és rakéták ágazatában az uniós vállalkozások finanszírozási eszközökhöz férjenek hozzá. E rendeletnek különösen biztosítania kell, hogy az említett vállalkozásoknak és a többi vállalkozásnak kínált feltételek megegyezzenek, gondoskodva a kifejezetten a védelmi ágazat számára felmerülő többletköltségek fedezéséről. |
| --- | --- |

(36)

A releváns védelmi termékek értékláncában érintett vállalkozások számára hitelfinanszírozást kell nyújtani a gyártási kapacitások bővítéséhez szükséges beruházások felgyorsítása érdekében. Az eszköznek elő kell segítenie, hogy a lőszerek és rakéták ágazatában az uniós vállalkozások finanszírozási eszközökhöz férjenek hozzá. E rendeletnek különösen biztosítania kell, hogy az említett vállalkozásoknak és a többi vállalkozásnak kínált feltételek megegyezzenek, gondoskodva a kifejezetten a védelmi ágazat számára felmerülő többletköltségek fedezéséről.

| (37) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a beruházáskönnyítési tevékenységek részeként egy kifejezetten erre a célra létrehozott, „Kapacitásbővítési Alap” elnevezésű eszközt vezessen be. A Kapacitásbővítési Alapot közvetett irányítással kell végrehajtani. A Bizottságnak e tekintetben meg kell vizsgálnia, hogy az uniós költségvetés révén miként lehetne a legmegfelelőbb módon mozgósítani a köz- és magánberuházásokat a szükséges gyors bővítés támogatása érdekében, például egy vegyes finanszírozási eszköz révén, többek között az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott InvestEU Alap keretében, szoros együttműködésben annak végrehajtó partnereivel. A Kapacitásbővítési Alap keretében végzett tevékenységeknek támogatniuk kell a lőszerek és rakéták ágazat gyártási kapacitásainak növelését azáltal, hogy lehetőségeket biztosítanak arra, hogy az értékláncok egészében több finanszírozás álljon a vállalkozások rendelkezésére. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a beruházáskönnyítési tevékenységek részeként egy kifejezetten erre a célra létrehozott, „Kapacitásbővítési Alap” elnevezésű eszközt vezessen be. A Kapacitásbővítési Alapot közvetett irányítással kell végrehajtani. A Bizottságnak e tekintetben meg kell vizsgálnia, hogy az uniós költségvetés révén miként lehetne a legmegfelelőbb módon mozgósítani a köz- és magánberuházásokat a szükséges gyors bővítés támogatása érdekében, például egy vegyes finanszírozási eszköz révén, többek között az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott InvestEU Alap keretében, szoros együttműködésben annak végrehajtó partnereivel. A Kapacitásbővítési Alap keretében végzett tevékenységeknek támogatniuk kell a lőszerek és rakéták ágazat gyártási kapacitásainak növelését azáltal, hogy lehetőségeket biztosítanak arra, hogy az értékláncok egészében több finanszírozás álljon a vállalkozások rendelkezésére.

| (38) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási a Bizottságra hatásköröket kell ruházni a munkaprogram elfogadására, valamint a finanszírozás kiválasztott tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(38)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási a Bizottságra hatásköröket kell ruházni a munkaprogram elfogadására, valamint a finanszírozás kiválasztott tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően kell gyakorolni.

| (39) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a biztonsági válsághelyzet hatásának kezelését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(39)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a biztonsági válsághelyzet hatásának kezelését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a javasolt intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat szubszidiaritásnak az EUSZ 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (40) | Ezt a rendeletet az uniós versenyszabályok, különösen az EUMSZ 101–109. cikke és az az említett cikkeket végrehajtó jogi aktusok sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(40)

Ezt a rendeletet az uniós versenyszabályok, különösen az EUMSZ 101–109. cikke és az az említett cikkeket végrehajtó jogi aktusok sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (41) | Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az EUSZ V. címének 2. fejezete nyomán felmerülő működési kiadások az Unió költségvetését terhelik, kivéve a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat. |
| --- | --- |

(41)

Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az EUSZ V. címének 2. fejezete nyomán felmerülő működési kiadások az Unió költségvetését terhelik, kivéve a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat.

| (42) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) (22) és (23) bekezdése alapján e rendeletet egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terheket és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek alapul szolgálnak e rendelet tényleges gyakorlati hatásainak értékeléséhez. A Bizottságnak – többek között adott esetben e rendelet módosításaira irányuló javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb 2024. június 30-ig el kell végeznie e rendelet értékelését. |
| --- | --- |

(42)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) (22) és (23) bekezdése alapján e rendeletet egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terheket és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat kell magukban foglalniuk, amelyek alapul szolgálnak e rendelet tényleges gyakorlati hatásainak értékeléséhez. A Bizottságnak – többek között adott esetben e rendelet módosításaira irányuló javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb 2024. június 30-ig el kell végeznie e rendelet értékelését.

| (43) | Tekintettel arra, hogy Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja közvetlenül veszélyezteti az ellátásbiztonságot, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(43)

Tekintettel arra, hogy Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja közvetlenül veszélyezteti az ellátásbiztonságot, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (44) | Ezt a rendeletet egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikája egyedi jellegének sérelme nélkül kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(44)

Ezt a rendeletet egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikája egyedi jellegének sérelme nélkül kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet egy sor intézkedést határoz meg és külön költségvetést állapít meg azzal a céllal, hogy sürgősen megerősítse az európai védelmi technológiai és ipari bázis (a továbbiakban: az EDTIB) reagálóképességét és arra irányuló képességét, hogy föld-föld és tüzérségi lőszerek, valamint rakéták (a továbbiakban: releváns védelmi termékek) időben történő rendelkezésre bocsátását és az azokkal való ellátást biztosítsa, különösen az alábbiak révén:

| a) | egy olyan eszköz, amely pénzügyileg támogatja az Unión belül a releváns védelmi termékek gyártására szakosodott ipar megerősítését, többek között az azok összetevőivel való ellátás révén (a továbbiakban: az eszköz); |
| --- | --- |

a)

egy olyan eszköz, amely pénzügyileg támogatja az Unión belül a releváns védelmi termékek gyártására szakosodott ipar megerősítését, többek között az azok összetevőivel való ellátás révén (a továbbiakban: az eszköz);

| b) | olyan mechanizmusok, elvek és ideiglenes szabályok kialakítása, amelyek biztosítják, hogy a releváns védelmi termékek időben és tartósan rendelkezésre álljanak az Unióban beszerzőik számára. |
| --- | --- |

b)

olyan mechanizmusok, elvek és ideiglenes szabályok kialakítása, amelyek biztosítják, hogy a releváns védelmi termékek időben és tartósan rendelkezésre álljanak az Unióban beszerzőik számára.

A Bizottság az e rendelet végrehajtása révén 2024. június 30-ig elért eredményeknek a 23. cikk szerinti értékelése alapján, különösen a biztonsági környezet alakulására tekintettel, mérlegelheti annak lehetőségét, hogy meghosszabbítsa az e rendelet által előírt intézkedések alkalmazását és a megfelelő kiegészítő költségvetés allokációját.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „nyersanyagok”: a releváns védelmi termékek gyártásához szükséges anyagok; |
| --- | --- |

1.

„nyersanyagok”: a releváns védelmi termékek gyártásához szükséges anyagok;

| 2. | „szűk keresztmetszet”: egy olyan fennakadást okozó pont a termelési rendszerben, amely miatt a termelés leáll vagy súlyos mértékben lelassul; |
| --- | --- |

2.

„szűk keresztmetszet”: egy olyan fennakadást okozó pont a termelési rendszerben, amely miatt a termelés leáll vagy súlyos mértékben lelassul;

| 3. | „kedvezményezett”: az a szervezet, amellyel támogatási vagy finanszírozási megállapodást írtak alá, vagy amelyet támogatási vagy finanszírozási határozatról értesítettek; |
| --- | --- |

3.

„kedvezményezett”: az a szervezet, amellyel támogatási vagy finanszírozási megállapodást írtak alá, vagy amelyet támogatási vagy finanszírozási határozatról értesítettek;

| 4. | „pályázó”: az a természetes személy vagy szervezet, aki vagy amely vissza nem térítendő támogatás odaítélésére vonatkozó eljárás keretében kérelmet nyújtott be; |
| --- | --- |

4.

„pályázó”: az a természetes személy vagy szervezet, aki vagy amely vissza nem térítendő támogatás odaítélésére vonatkozó eljárás keretében kérelmet nyújtott be;

| 5. | „ellenőrzés”: valamely szervezet felett közvetlenül, vagy egy vagy több köztes szervezeten keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képesség; |
| --- | --- |

5.

„ellenőrzés”: valamely szervezet felett közvetlenül, vagy egy vagy több köztes szervezeten keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képesség;

| 6. | „ügyvezetési struktúra”: valamely szervezet olyan, a nemzeti joggal összhangban kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak beszámolni köteles testülete, amely hatáskörrel rendelkezik a szervezet stratégiájának, céljainak és általános irányításának meghatározására, és amely felügyeli és nyomon követi a szervezet vezetői döntéshozatalát; |
| --- | --- |

6.

„ügyvezetési struktúra”: valamely szervezet olyan, a nemzeti joggal összhangban kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak beszámolni köteles testülete, amely hatáskörrel rendelkezik a szervezet stratégiájának, céljainak és általános irányításának meghatározására, és amely felügyeli és nyomon követi a szervezet vezetői döntéshozatalát;

| 7. | „szervezet”: uniós, nemzeti vagy nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében eljárhat, jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy olyan szervezet, amely a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említettek szerint nem rendelkezik jogi személyiséggel; |
| --- | --- |

7.

„szervezet”: uniós, nemzeti vagy nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében eljárhat, jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, vagy olyan szervezet, amely a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említettek szerint nem rendelkezik jogi személyiséggel;

| 8. | „minősített adat”: bármilyen formájú információ vagy anyag, amelynek engedély nélküli közzététele különböző mértékekben sértheti akár az Unió, akár egy vagy több tagállam érdekeit, és amelyet az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamok közötti, az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló megállapodással (23) létrehozott uniós vagy annak megfelelő minősítési jelöléssel láttak el; |
| --- | --- |

8.

„minősített adat”: bármilyen formájú információ vagy anyag, amelynek engedély nélküli közzététele különböző mértékekben sértheti akár az Unió, akár egy vagy több tagállam érdekeit, és amelyet az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamok közötti, az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló megállapodással (23) létrehozott uniós vagy annak megfelelő minősítési jelöléssel láttak el;

23

| 9. | „érzékeny információ”: olyan információ vagy adat, amelyet az uniós vagy nemzeti jogban meghatározott kötelezettségek értelmében valamely természetes vagy jogi személy biztonságának vagy adatai sértetlenségének megóvása érdekében védeni kell a jogosulatlan hozzáféréssel vagy közzététellel szemben; |
| --- | --- |

9.

„érzékeny információ”: olyan információ vagy adat, amelyet az uniós vagy nemzeti jogban meghatározott kötelezettségek értelmében valamely természetes vagy jogi személy biztonságának vagy adatai sértetlenségének megóvása érdekében védeni kell a jogosulatlan hozzáféréssel vagy közzététellel szemben;

| 10. | „nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett szervezet, vagy olyan, az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett szervezet, amelynek ügyvezetési struktúrája nem társult harmadik országban található; |
| --- | --- |

10.

„nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett szervezet, vagy olyan, az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett szervezet, amelynek ügyvezetési struktúrája nem társult harmadik országban található;

| 11. | „megrendelésteljesítési idő”: a megrendelés leadása és a megrendelés gyártó általi teljesítése között eltelő időszak; |
| --- | --- |

11.

„megrendelésteljesítési idő”: a megrendelés leadása és a megrendelés gyártó általi teljesítése között eltelő időszak;

| 12. | „releváns védelmi termékek”: föld-föld és tüzérségi lőszerek, valamint rakéták; |
| --- | --- |

12.

„releváns védelmi termékek”: föld-föld és tüzérségi lőszerek, valamint rakéták;

| 13. | „vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket ötvözi fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

13.

„vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket ötvözi fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 14. | „kiválósági pecsét”: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, az eszköz keretében pályázati felhívásra benyújtott pályázat megfelelt a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéknek, de azt a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra rendelkezésre álló költségvetés hiánya miatt nem lehetett finanszírozni, és az más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásból kaphat támogatást. |
| --- | --- |

14.

„kiválósági pecsét”: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, az eszköz keretében pályázati felhívásra benyújtott pályázat megfelelt a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéknek, de azt a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra rendelkezésre álló költségvetés hiánya miatt nem lehetett finanszírozni, és az más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásból kaphat támogatást.

3. cikk

Az eszközhöz társult harmadik országok

Az eszköz – az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban – nyitva áll az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjainak részvétele előtt, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (a továbbiakban: a társult országok).

II. FEJEZET

AZ ESZKÖZ

4. cikk

Az eszköz céljai

(1)   Az eszköz célja az EDTIB hatékonyságának és versenyképességének fokozása annak érdekében, hogy az ipar megerősítése révén támogassa a gyártási kapacitás bővítését és a releváns védelmi termékek időben történő szállítását.

(2)   Az ipar megerősítése különösen olyan alkalmazkodási folyamatok kezdeményezéséből és felgyorsításából áll, amelyekre a tagállamok és Ukrajna lőszer- és rakétakészleteinek gyors feltöltéséhez szükséges releváns védelmi termékeket érintő ellátási válság által előidézett gyors strukturális változások miatt van szükség. Ez magában foglalja a releváns védelmi termékek ellátási láncai alkalmazkodókészségének javítását és az ilyen alkalmazkodás felgyorsítását, a gyártási kapacitások létrehozását vagy azok bővítését, valamint az érintett védelmi termékek megrendelésteljesítési idejének Unió-szerte történő csökkentését, különösen az érintett szervezetek közötti, határokon átnyúló együttműködés elmélyítésének és kiterjesztésének révén.

5. cikk

Költségvetés

(1)   Az eszköz 2023. július 25. és 2025. június 30. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 500 millió EUR.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi keretösszegen belül legfeljebb 50 millió EUR a 15. cikkben előírt Kapacitásbővítési Alap keretében vegyesfinanszírozási műveletként felhasználható.

(3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg felhasználható az eszköz végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra is, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve a szervezeti információtechnológiai rendszereket is.

(4)   Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(5)   Az eszköz költségvetését az 1. cikk második bekezdésével összhangban meg lehet erősíteni, ha szükséges, vagy ha e rendelet alkalmazásának időtartamát meghosszabbítják.

6. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   Az eszközt más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani. Az eszközből hozzájárulásban részesített tevékenység hozzájárulást kaphat egy másik uniós programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A tevékenységhez nyújtott hozzájárulásra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg a tevékenység összes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatás a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban arányosan kiszámítható.

(2)   Ahhoz, hogy az eszköz keretében a tevékenységek számára kiválósági pecsétet ítéljenek oda, a tevékenységeknek a következő feltételek mindegyikének meg kell felelniük:

| a) | értékelésükre az eszköz keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre az eszköz keretében meghirdetett pályázati felhívásban került sor;

| b) | megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az említett pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; és

| c) | költségvetési korlátok miatt az említett pályázati felhívás keretében nem kapnak finanszírozást. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt az említett pályázati felhívás keretében nem kapnak finanszírozást.

(3)   Amikor a tagállamok az (EU) 2021/241 rendelettel összhangban módosított vagy új helyreállítási és rezilienciaépítési terveket terjesztenek elő, azokba olyan intézkedéseket is belefoglalhatnak, amelyek az eszköz célkitűzéseihez is hozzájárulnak, különösen olyan intézkedéseket, amelyek az eszköz keretében közzétett pályázati felhívásra benyújtott, kiválósági pecsétet elnyert pályázatokhoz kapcsolódnak.

(4)   A 8. cikk (5) bekezdését analógia útján az e bekezdéssel összhangban finanszírozott tevékenységekre is alkalmazni kell.

7. cikk

Az uniós finanszírozás formái

(1)   Az eszközt közvetlen irányítással, az e rendelet 15. cikkében előírt Kapacitásbővítési Alapot pedig a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szerveken keresztül történő közvetett irányítással kell végrehajtani. Az eszköz a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában nyújthat finanszírozást, ideértve a vegyesfinanszírozási műveletek keretében biztosított finanszírozási eszközöket is. A vegyesfinanszírozási műveleteket a költségvetési rendelet X. címével, az (EU) 2021/523 rendelettel és e rendelet 15. cikkével összhangban kell végrehajtani.

(2)   A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben az adott tevékenység végrehajtásához releváns és szükséges, a pénzügyi hozzájárulásokból fedezhetők olyan tevékenységek is, amelyeket már a rájuk vonatkozó pályázat benyújtásának időpontja előtt megkezdtek, feltéve, hogy az említett tevékenységek megkezdésére 2023. március 20. előtt nem került sor és azokat nem fejezték be a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt.

8. cikk

Finanszírozásra jogosult tevékenységek

(1)   Kizárólag a 4. cikkben meghatározott célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók.

(2)   Az eszköz a gyártási kapacitásokban és az ellátási láncokban azonosított szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló tevékenységekhez nyújt pénzügyi támogatást annak érdekében, hogy biztosítsa és felgyorsítsa a releváns védelmi termékek termelését az azokkal való hatékony ellátás és azok időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében.

(3)   A finanszírozásra jogosult tevékenységeknek kizárólag a releváns védelmi termékek – köztük azok összetevői és megfelelő nyersanyagai, amennyiben azok rendeltetése és felhasználása teljes egészében a releváns védelmi termékek gyártására irányul – gyártási kapacitásával függhetnek össze és kapcsolódniuk kell az alábbi tevékenységek legalább egyikéhez:

| a) | a meglévő gyártási kapacitások optimalizálása, bővítése, korszerűsítése, továbbfejlesztése vagy rendeltetésmódosítása, vagy új gyártási kapacitások létrehozása a releváns védelmi termékek vagy azok összetevői és megfelelő nyersanyagai tekintetében – amennyiben az említett összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához –, különösen a gyártási kapacitás növelése vagy a megrendelésteljesítési idő csökkentése céljából, ideértve a szükséges szerszámgépek és bármilyen egyéb szükséges bemeneti anyag közbeszerzését vagy beszerzését is; |
| --- | --- |

a)

a meglévő gyártási kapacitások optimalizálása, bővítése, korszerűsítése, továbbfejlesztése vagy rendeltetésmódosítása, vagy új gyártási kapacitások létrehozása a releváns védelmi termékek vagy azok összetevői és megfelelő nyersanyagai tekintetében – amennyiben az említett összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához –, különösen a gyártási kapacitás növelése vagy a megrendelésteljesítési idő csökkentése céljából, ideértve a szükséges szerszámgépek és bármilyen egyéb szükséges bemeneti anyag közbeszerzését vagy beszerzését is;

| b) | határokon átnyúló ipari partnerségek létrehozása közös ipari erőfeszítés keretében, többek között a köz- és magánszféra közötti partnerségek vagy az ipari együttműködés más formái révén, ideértve az összetevők és megfelelő nyersanyagok beszerzésének vagy lefoglalásának koordinálását célzó tevékenységeket, amennyiben az említett összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához, valamint a gyártási kapacitások és a gyártási tervek összehangolását célzó tevékenységeket is; |
| --- | --- |

b)

határokon átnyúló ipari partnerségek létrehozása közös ipari erőfeszítés keretében, többek között a köz- és magánszféra közötti partnerségek vagy az ipari együttműködés más formái révén, ideértve az összetevők és megfelelő nyersanyagok beszerzésének vagy lefoglalásának koordinálását célzó tevékenységeket, amennyiben az említett összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához, valamint a gyártási kapacitások és a gyártási tervek összehangolását célzó tevékenységeket is;

| c) | a releváns védelmi termékek, azok összetevői és megfelelő nyersanyagai – amennyiben az összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához – szükséghelyzetre fenntartott sürgős gyártási kapacitásainak kiépítése és rendelkezésre bocsátása, a megrendelt vagy tervezett gyártási volumennek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a releváns védelmi termékek, azok összetevői és megfelelő nyersanyagai – amennyiben az összetevőket és megfelelő nyersanyagokat közvetlen inputként használják fel a releváns védelmi termékek előállításához – szükséghelyzetre fenntartott sürgős gyártási kapacitásainak kiépítése és rendelkezésre bocsátása, a megrendelt vagy tervezett gyártási volumennek megfelelően;

| d) | a tesztelés, beleértve a szükséges infrastruktúrát is, és adott esetben a releváns védelmi termékek felújításának tanúsítása elavulásuk kezelése és a végfelhasználók általi használatuk lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

d)

a tesztelés, beleértve a szükséges infrastruktúrát is, és adott esetben a releváns védelmi termékek felújításának tanúsítása elavulásuk kezelése és a végfelhasználók általi használatuk lehetővé tétele érdekében;

| e) | a személyzet képzése, átképzése vagy továbbképzése az a)–d) pontban említett tevékenységekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

e)

a személyzet képzése, átképzése vagy továbbképzése az a)–d) pontban említett tevékenységekkel kapcsolatban;

| f) | a releváns védelmi termékek gyártásával vagy rendelkezésre bocsátásával foglalkozó érintett gazdasági szereplők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítása az a)–e) pontban említett tevékenységekre irányuló beruházásokhoz kapcsolódóan, a kifejezetten a védelmi iparágnak tulajdonítható többletköltségek ellentételezése révén. |
| --- | --- |

f)

a releváns védelmi termékek gyártásával vagy rendelkezésre bocsátásával foglalkozó érintett gazdasági szereplők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítása az a)–e) pontban említett tevékenységekre irányuló beruházásokhoz kapcsolódóan, a kifejezetten a védelmi iparágnak tulajdonítható többletköltségek ellentételezése révén.

(4)   A következő tevékenységek nem jogosultak az eszközből történő finanszírozásra:

| a) | az alkalmazandó nemzetközi jog által tiltott áruk gyártásával vagy tiltott szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó nemzetközi jog által tiltott áruk gyártásával vagy tiltott szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységek;

| b) | olyan, halált okozó autonóm fegyverek gyártásával kapcsolatos tevékenységek, amelyek az emberek ellen irányuló támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

olyan, halált okozó autonóm fegyverek gyártásával kapcsolatos tevékenységek, amelyek az emberek ellen irányuló támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban;

| c) | olyan tevékenységek vagy résztevékenységek, amelyeket más köz- vagy magánforrásokból már teljes mértékben finanszíroznak. |
| --- | --- |

c)

olyan tevékenységek vagy résztevékenységek, amelyeket más köz- vagy magánforrásokból már teljes mértékben finanszíroznak.

(5)   A Bizottság az egyes kedvezményezettekkel való megállapodások megkötésekor biztosítja, hogy az eszközből csak olyan tevékenységeket finanszírozzanak, amelyek kizárólag a releváns védelmi termékek vagy azok összetevői és nyersanyagai – amennyiben ezek rendeltetése és felhasználása teljes egészében a releváns védelmi termékek gyártására irányul – gyártási kapacitásaira gyakorolnak kedvező hatást.

9. cikk

Finanszírozási arány

(1)   Az eszköz az érintett védelmi vonatkozású termékek gyártási kapacitásaihoz kapcsolódó finanszírozásra jogosult tevékenység elszámolható költségeinek legfeljebb 35 %-át, valamint az összetevők és nyersanyagok – amennyiben ezek rendeltetése és felhasználása teljes egészében a releváns védelmi termékek gyártására irányul – gyártási kapacitásaihoz kapcsolódó finanszírozásra jogosult tevékenység elszámolható költségeinek legfeljebb 40 %-át finanszírozza.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a tevékenység további 10 százalékponttal megnövelt finanszírozási arányra jogosult, ha az megfelel az alábbi feltételek egyikének:

| a) | amennyiben a pályázók igazolják, hogy a 8. cikk (3) bekezdésének b) pontjában leírtak szerint hozzájárulnak a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett szervezetek közötti új, határokon átnyúló együttműködés létrehozásához; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a pályázók igazolják, hogy a 8. cikk (3) bekezdésének b) pontjában leírtak szerint hozzájárulnak a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett szervezetek közötti új, határokon átnyúló együttműködés létrehozásához;

| b) | amennyiben a pályázók kötelezettséget vállalnak arra, hogy a tevékenység időtartama alatt előresorolják a következőkből származó megrendeléseket:






  i. | releváns védelmi termékek legalább három tagállam vagy társult ország általi közös beszerzése; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a pályázók kötelezettséget vállalnak arra, hogy a tevékenység időtartama alatt előresorolják a következőkből származó megrendeléseket:

i.

releváns védelmi termékek legalább három tagállam vagy társult ország általi közös beszerzése; vagy

| ii. | releváns védelmi termékek legalább egy tagállam általi beszerzése azoknak Ukrajnába történő transzfere céljából; vagy |
| --- | --- |

ii.

releváns védelmi termékek legalább egy tagállam általi beszerzése azoknak Ukrajnába történő transzfere céljából; vagy

| c) | amennyiben a kedvezményezett valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett kkv vagy közepes piaci tőkeértékű vállalat, vagy ha a konzorciumban részt vevő kedvezményezettek többsége a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv vagy közepes piaci tőkeértékű vállalat. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a kedvezményezett valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett kkv vagy közepes piaci tőkeértékű vállalat, vagy ha a konzorciumban részt vevő kedvezményezettek többsége a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv vagy közepes piaci tőkeértékű vállalat.

Az első albekezdés b) pontjában említett kötelezettségvállalás minden olyan termék beszerzésére vonatkozik, amely közvetlenül vagy közvetve az eszköz keretében támogatásban részesül.

Az első albekezdésben említett megnövelt finanszírozási arányt további 10 százalékpontban kell rögzíteni, még abban az esetben is, ha az említett albekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott kritériumok közül több teljesül.

E cikk (1) bekezdésétől eltérve, az eszköz keretében biztosított támogatás a 8. cikk (3) bekezdésének f) pontjában említett tevékenységek elszámolható költségeinek akár 100 %-át is fedezheti.

(3)   A kedvezményezetteknek igazolniuk kell, hogy egy tevékenység azon költségeit, amelyekre nem terjed ki az uniós támogatás, más finanszírozási forrásból fedezik.

10. cikk

Finanszírozásra jogosult szervezetek

(1)   Az eszköz által támogatott tevékenységben részt vevő kedvezményezettek az Unióban vagy egy társult országban letelepedett és ügyvezetői struktúrával rendelkező – akár állami, akár magántulajdonban lévő – szervezetek. Az említett kedvezményezettek nem állhatnak nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt, vagy – ha az előbbi feltétel nem teljesül – az (EU) 2019/452 rendelet szerinti átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek kell alávetni őket, figyelembe véve az e rendelet 4. cikkében említett célkitűzéseket.

(2)   Az Unióban vagy egy társult országban letelepedett, nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló vállalkozás, amelyet nem vetettek alá az (EU) 2019/452 rendelet szerinti átvilágításnak és szükség esetén kockázatcsökkentési intézkedéseknek, csak akkor jogosult arra, hogy az eszköz által támogatott valamely tevékenységben részt vevő kedvezményezett legyen, ha a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam vagy társult ország által, annak nemzeti eljárásaival összhangban jóváhagyott garanciákat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére.

A garanciákkal biztosítékot kell nyújtani arra vonatkozóan, hogy az ilyen vállalkozás egy adott tevékenységben való részvétele nem lenne ellentétes sem az Uniónak és tagállamainak a az EUSZ V. címe szerinti közös kül- és biztonságpolitika keretében meghatározott biztonsági és védelmi érdekeivel, sem az e rendelet 4. cikkében meghatározott célkitűzésekkel.

A biztosítékokkal különösen azt kell alátámasztani, hogy az adott tevékenységgel összefüggésben olyan intézkedésekre került sor, amelyek biztosítják a következőket:

| a) | a kedvezményezett képes arra, hogy a tevékenységet végrehajtsa és elérje az eredményeket, a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-how-jára vonatkozó, illetve a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és standardjait gyengítő mindennemű korlátozás nélkül; valamint |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett képes arra, hogy a tevékenységet végrehajtsa és elérje az eredményeket, a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-how-jára vonatkozó, illetve a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és standardjait gyengítő mindennemű korlátozás nélkül; valamint

| b) | nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek nem férnek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó érzékeny információkhoz vagy minősített adatokhoz, és a tevékenységben részt vevő alkalmazottak vagy egyéb személyek egy tagállam vagy adott esetben társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek nem férnek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó érzékeny információkhoz vagy minősített adatokhoz, és a tevékenységben részt vevő alkalmazottak vagy egyéb személyek egy tagállam vagy adott esetben társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

(3)   Ha a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam vagy társult ország célszerűnek tartja, további biztosítékok is nyújthatók.

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk (1) bekezdésében említett, az (EU) 2019/452 rendelet értelmében alkalmazott kockázatcsökkentési intézkedésekről vagy az e cikk (2) bekezdésében említett garanciákról. A Bizottság kérésére további információkat kell annak rendelkezésére bocsátani az alkalmazott kockázatcsökkentési intézkedésekre vagy a garanciákra vonatkozóan. A Bizottság tájékoztatja a 16. cikkben említett bizottságot az e bekezdéssel összhangban tett értesítésekről.

(5)   A valamely tevékenységben részt vevő kedvezményezetteknek az eszközből támogatásban részesülő tevékenységek céljára használt infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult ország területén kell elhelyezkedniük.

(6)   Az eszköz nem támogatja pénzügyileg olyan releváns védelmi termékek gyártási kapacitásainak bővítését, amelyek egy nem társult harmadik ország vagy egy nem társult harmadik országbeli szervezet általi olyan korlátozás hatálya alá tartoznak, amely korlátozza a tagállamok képességét az említett releváns védelmi termékek használatára. A kedvezményezett minden erőfeszítést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz által finanszírozott intézkedés lehetővé tegye a kimenetek Ukrajnába való eljuttatását.

11. cikk

Odaítélési feltételek

A pályázó által benyújtott valamennyi pályázatot az alábbi egy vagy több kritérium alapján kell értékelni, amelyek azt mérik, hogy az érintett tevékenység mennyiben járul hozzá az ipar megerősítéséhez annak érdekében, hogy hatékonyabbá tegye az EDTIB-t és fokozza annak általános versenyképességét a releváns védelmi termékek tekintetében:

| a) | az uniós gyártási kapacitás növelése: a tevékenység hozzájárulása a gyártási kapacitások bővítéséhez, felfuttatásához, lefoglalásához, korszerűsítéséhez vagy az érintett munkaerő át- és továbbképzéséhez. |
| --- | --- |

a)

az uniós gyártási kapacitás növelése: a tevékenység hozzájárulása a gyártási kapacitások bővítéséhez, felfuttatásához, lefoglalásához, korszerűsítéséhez vagy az érintett munkaerő át- és továbbképzéséhez.

| b) | a megrendelésteljesítési idő csökkentése: a tevékenység hozzájárulása a beszerzés szintjén mutatkozó kereslet időben történő kielégítéséhez a megrendelésteljesítési idő csökkentésével, többek között a megrendelések fontossági sorrendjének módosítását célzó mechanizmusokkal; |
| --- | --- |

b)

a megrendelésteljesítési idő csökkentése: a tevékenység hozzájárulása a beszerzés szintjén mutatkozó kereslet időben történő kielégítéséhez a megrendelésteljesítési idő csökkentésével, többek között a megrendelések fontossági sorrendjének módosítását célzó mechanizmusokkal;

| c) | a szűk keresztmetszetek megszüntetése a beszerzésben és a gyártásban: a tevékenység hozzájárulása a beszerzési (nyersanyag és egyéb input) vagy termelési (gyártási képesség) szűk keresztmetszetek gyors azonosításához, valamint haladéktalan és tartós megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

c)

a szűk keresztmetszetek megszüntetése a beszerzésben és a gyártásban: a tevékenység hozzájárulása a beszerzési (nyersanyag és egyéb input) vagy termelési (gyártási képesség) szűk keresztmetszetek gyors azonosításához, valamint haladéktalan és tartós megszüntetéséhez;

| d) | reziliencia a határokon átnyúló együttműködés révén: a tevékenység hozzájárulása a különböző tagállamokban vagy társult országokban letelepedett vállalkozások közötti, határokon átnyúló együttműködés fejlesztéséhez és működőképessé tételéhez, különösen a kkv-k vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok kedvezményezettként, alvállalkozóként vagy az ellátási láncban részt vevő más vállalkozásként történő, jelentős mértékű bevonásával. |
| --- | --- |

d)

reziliencia a határokon átnyúló együttműködés révén: a tevékenység hozzájárulása a különböző tagállamokban vagy társult országokban letelepedett vállalkozások közötti, határokon átnyúló együttműködés fejlesztéséhez és működőképessé tételéhez, különösen a kkv-k vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok kedvezményezettként, alvállalkozóként vagy az ellátási láncban részt vevő más vállalkozásként történő, jelentős mértékű bevonásával.

| e) | a beszerzés támogatása: annak a pályázók általi igazolása, hogy összefüggés áll fenn a tevékenység és a releváns védelmi termékek legalább három tagállam vagy társult ország általi közös beszerzése nyomán újonnan leadott megrendelések között, különösen, ha arra valamely uniós keretben kerül sor. |
| --- | --- |

e)

a beszerzés támogatása: annak a pályázók általi igazolása, hogy összefüggés áll fenn a tevékenység és a releváns védelmi termékek legalább három tagállam vagy társult ország általi közös beszerzése nyomán újonnan leadott megrendelések között, különösen, ha arra valamely uniós keretben kerül sor.

| f) | a tevékenység végrehajtási tervének minősége, ideértve a kapcsolódó folyamatokat és a nyomon követést is. |
| --- | --- |

f)

a tevékenység végrehajtási tervének minősége, ideértve a kapcsolódó folyamatokat és a nyomon követést is.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján ítéli oda az e rendelet szerinti finanszírozást. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 16. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

12. cikk

Munkaprogram

(1)   Az eszközt a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogram keretében kell végrehajtani. A munkaprogramban adott esetben meg kell határozni a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

(2)   A munkaprogram a finanszírozási prioritásokat a védelmi célú közös beszerzéssel foglalkozó munkacsoport munkájának figyelembevételével határozza meg.

(3)   A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett munkaprogramot végrehajtási jogi aktus útján fogadja el. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 16. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

III. FEJEZET

AZ ELLÁTÁS BIZTONSÁGA

13. cikk

Az engedélyezési eljárás felgyorsítása a releváns védelmi termékek időben történő rendelkezésre bocsátása és az azokkal való ellátás érdekében

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a gyártóüzemek tervezésével, építésével és üzemeltetésével, az inputok Unión belüli szállításával, valamint a végtermékek minősítésével és tanúsításával kapcsolatos közigazgatási kérelmeket hatékonyan és időben feldolgozzák. E célból valamennyi érintett nemzeti hatóság gondoskodik arról, hogy az ilyen kérelmeket a jogi lehetőségekhez mérten a lehető leggyorsabban kezeljék.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a tervezési és engedélyezési eljárás során a releváns védelmi termékeket előállító üzemek és létesítmények építése és üzemeltetése elsőbbséget élvezzen az adott egyedi esettel kapcsolatos jogi érdekek mérlegelése során.

14. cikk

A közös beszerzés megkönnyítése a lőszerellátási válság idején

(1)   Amennyiben legalább két tagállam megállapodást köt a releváns védelmi termékek közös beszerzéséről, és amennyiben az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújának eredményeként kialakult válságból eredő rendkívüli sürgősség megakadályozza a 2009/81/EK irányelvben meghatározott eljárások bármelyikének a keretmegállapodás megkötésére történő alkalmazását, az e cikkben előírt szabályok alkalmazhatók.

(2)   A 2009/81/EK irányelv 29. cikke (2) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő módosíthatja az említett irányelv 25. cikkében előírt eljárások egyikének lefolytatásával megkötött meglévő keretmegállapodást, hogy annak rendelkezéseit alkalmazni lehessen azokra az ajánlatkérő szervekre/ajánlatkérőkre, amelyek eredetileg nem részes felei a keretmegállapodásnak.

(3)   A 2009/81/EK irányelv 29. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésétől eltérve az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az e cikk (2) bekezdésének alkalmazásához feltétlenül szükséges mértékben lényegesen módosíthatja a meglévő keretmegállapodásban meghatározott mennyiségeket. Amennyiben egy meglévő keretmegállapodásban meghatározott mennyiségek e bekezdés alapján lényegesen módosításra kerültek, az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő által a keretmegállapodásra irányuló közbeszerzési eljárásban eredetileg meghatározott feltételeket – beleértve a minőségi kiválasztás 2009/81/EK irányelv 39–46. cikkében említett kritériumait is – teljesítő bármely gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy csatlakozzon a keretmegállapodáshoz. Az ajánlatkérő szerv/ajánlatkérő az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eseti hirdetmény útján nyitja meg ezt a lehetőséget.

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említett keretmegállapodásokra a kiegészítő mennyiségek tekintetében, és különösen a tagállamok (1) bekezdésben említett ajánlatkérő szervei/ajánlatkérői közötti kapcsolatok tekintetében a megkülönböztetésmentesség elve alkalmazandó.

(5)   Azon ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők, amelyek az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett esetekben módosítottak egy szerződést, erről hirdetményt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az ilyen hirdetmény közzététele a 2009/81/EK irányelv 32. cikkével összhangban történik.

(6)   Az ajánlatkérő szervek/ajánlatkérők nem élhetnek vissza e cikk alkalmazásával, és nem alkalmazhatják azt olyan módon, hogy az a verseny akadályozásához, korlátozásához vagy torzításához vezessen.

(7)   A keretmegállapodások e cikk szerinti módosításait 2025. június 30-ig el kell végezni.

IV. FEJEZET

A FINANSZÍROZÁSI ESZKÖZÖKHÖZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRE ALKALMAZANDÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

15. cikk

Kapacitásbővítési Alap

(1)   A gyártási kapacitások növeléséhez szükséges beruházások fellendítése, kockázatmentesítése és felgyorsítása érdekében létrehozható egy hitelmegoldásokat kínáló vegyes finanszírozási eszköz (a továbbiakban: a Kapacitásbővítési Alap).

(2)   A Kapacitásbővítési Alap egyedi célkitűzései a következők:

| a) | az uniós költségvetési kiadások tőkeáttételi hatásának javítása és magasabb multiplikátorhatás kiváltása a magánfinanszírozás bevonásával; |
| --- | --- |

a)

az uniós költségvetési kiadások tőkeáttételi hatásának javítása és magasabb multiplikátorhatás kiváltása a magánfinanszírozás bevonásával;

| b) | támogatás nyújtása a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés terén nehézségekkel küzdő vállalkozások számára, valamint az Unió rezilienciájának megerősítése iránti igény kezelése; |
| --- | --- |

b)

támogatás nyújtása a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés terén nehézségekkel küzdő vállalkozások számára, valamint az Unió rezilienciájának megerősítése iránti igény kezelése;

| c) | a releváns védelmi termékek gyártásába történő beruházások felgyorsítása, valamint a köz- és a magánszektorból származó finanszírozás ösztönzése, a teljes uniós védelmi ipari értéklánc ellátásbiztonságának növelése mellett; |
| --- | --- |

c)

a releváns védelmi termékek gyártásába történő beruházások felgyorsítása, valamint a köz- és a magánszektorból származó finanszírozás ösztönzése, a teljes uniós védelmi ipari értéklánc ellátásbiztonságának növelése mellett;

| d) | a 8. cikk (3) bekezdésének a)–e) pontjában említett tevékenységekhez kapcsolódó beruházások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása. |
| --- | --- |

d)

a 8. cikk (3) bekezdésének a)–e) pontjában említett tevékenységekhez kapcsolódó beruházások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az EDA-t fel kell kérni arra, hogy megfigyelőként ossza meg véleményét a bizottsággal, és adjon szakvéleményt számára. Az EKSZ-t ugyancsak fel kell kérni arra, hogy segítse a bizottság munkáját.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

17. cikk

Adatbiztonság

(1)   A Bizottság az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (24) meghatározott biztonsági szabályoknak megfelelően védi az e rendelet végrehajtásával összefüggésben kapott minősített adatokat.

(2)   A Bizottság már meglévő biztonságos információcsere-rendszereket használ, vagy létrehoz ilyeneket annak érdekében, hogy megkönnyítse az érzékeny információk és a minősített adatok megosztását a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, az EDA és a tagállamok, valamint adott esetben az e rendeletben meghatározott intézkedések hatálya alá tartozó szervezetek között. Az említett rendszer keretében figyelembe kell venni a tagállamok nemzeti biztonsági szabályozásait.

18. cikk

Az információk bizalmas kezelése és feldolgozása

(1)   Az e rendelet alkalmazásának eredményeként megszerzett információk kizárólag az információkérés céljának megfelelően használhatók fel.

(2)   A Bizottság és a tagállamok az uniós joggal és a vonatkozó nemzeti joggal összhangban biztosítják az e rendelet alkalmazása közben megszerzett és létrejött kereskedelmi és üzleti titkok, valamint más érzékeny információk és minősített adatok védelmét.

(3)   A tagállamok és a Bizottság gondoskodnak arról, hogy az e rendelet alapján rendelkezésre bocsátott vagy megosztott minősített adatokat a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül ne minősítsék vissza, illetve annak minősítését ne oldják fel.

(4)   A Bizottság nem oszthat meg semmilyen információt olyan módon, amely lehetővé teszi egy szervezet azonosítását, amennyiben az információ megosztása az adott szervezet számára kereskedelmi kárt vagy a jó hírnév megsértését, vagy üzleti titkok nyilvánosságra hozatalát okozhatja.

19. cikk

A személyes adatok védelme

(1)   Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) szerint, sem pedig a Bizottságnak és adott esetben más uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) szerint a feladataik ellátása során a személyes adatok kezelése tekintetében fennálló kötelezettségeit.

(2)   A személyes adatok kizárólag olyan esetekben kezelhetők vagy közölhetők, amennyiben ez e rendelet alkalmazásában feltétlenül szükséges. Ilyenkor értelemszerűen az (EU) 2016/679 vagy az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó.

(3)   Amennyiben a személyes adatok kezelése nem feltétlenül szükséges az e rendeletben meghatározott mechanizmusok teljesítéséhez, a személyes adatokat anonimizálni kell, olyan módon, hogy az érintett ne legyen azonosítható.

20. cikk

Ellenőrzések

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az olyan ellenőrzések képezik, amelyeket személyek vagy szervezetek – ideértve az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által felhatalmazottaktól eltérő személyeket vagy szervezeteket – végeznek az uniós hozzájárulás felhasználásával kapcsolatban. Az EUMSZ 287. cikkének megfelelően a Számvevőszék megvizsgálja az Unió összes bevételre és kiadásra vonatkozó elszámolását.

21. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy társult ország az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján elfogadott határozat révén részt vesz az eszközben, a társult ország biztosítja az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében az ilyen jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerint a vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

22. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosságra hozatal

(1)   Az uniós támogatás kedvezményezettjeinek fel kell tüntetniük a támogatások eredetét, és különösen a tevékenységek és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az eszközzel, az eszköz alapján végzett tevékenységekkel és az elért eredményekkel kapcsolatban.

(3)   Az eszköz számára allokált pénzügyi források hozzájárulnak az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 4. cikkben említett célkitűzésekhez.

(4)   Az eszköz számára allokált pénzügyi források hozzájárulhatnak a terjesztési tevékenységek, a partnerségek kiépítésére szolgáló rendezvények és a figyelemfelkeltő tevékenységek megszervezéséhez, különösen az ellátási láncoknak a kkv-k határokon átnyúló részvételét előmozdító megnyitása céljából.

23. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság 2024. június 30-ig jelentést készít, amelyben értékeli az e rendeletben meghatározott intézkedések végrehajtását és azok eredményeit, valamint – különös tekintettel a biztonsági környezet alakulására – az intézkedések alkalmazási ideje meghosszabbításának lehetőségét és finanszírozásuk biztosíthatóságát. Az értékelő jelentés a tagállamokkal és a legfontosabb érdekelt felekkel folytatott konzultációkon alapul, és azt továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)   A Bizottság az értékelő jelentés figyelembevételével javaslatokat nyújthat be e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozóan, különösen a releváns védelmi termékekkel való ellátással kapcsolatos fennálló kockázatok folytatólagos kezelése érdekében.

24. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2025. június 30-ig alkalmazandó. Ez nem érinti sem az e rendelet alapján kezdeményezett intézkedések folytatását vagy módosítását, sem az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges bármely intézkedést.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  
  2023. június 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2023. július 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. július 20-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

3

(4)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról, HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

8

(9)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14-én.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

9

(10)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433. I, 2020.12.22., 23. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

13

(14)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

15

(16)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79. I., 2019.3.21., 1. o.).

17

(18)  A Tanács (EU) 2021/1764 határozata (2021. október 5.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulásról (a Grönlandra is kiterjedő tengerentúli társulásról szóló határozat) (HL L 355., 2021.10.7., 6. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 26.3.2021., 30. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

21

(22)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

22

(23)  
  HL C 202., 2011.7.8., 13. o.

23

(24)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

27

---

II Nem jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2023.7.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1526 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

(2023. május 16.)

a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben használt érzékelők alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban lévő ólomra vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2011. június 8-i 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2011/65/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdése előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések ne tartalmazzák az irányelv II. mellékletében felsorolt veszélyes anyagokat. Ez a korlátozás azonban nem vonatkozik az említett irányelv IV. mellékletében felsorolt egyes, mentességben részesülő alkalmazásokra. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/65/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdése előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a forgalomba hozott elektromos és elektronikus berendezések ne tartalmazzák az irányelv II. mellékletében felsorolt veszélyes anyagokat. Ez a korlátozás azonban nem vonatkozik az említett irányelv IV. mellékletében felsorolt egyes, mentességben részesülő alkalmazásokra.

| (2) | A 2011/65/EU irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések kategóriáit az említett irányelv I. melléklete sorolja fel. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/65/EU irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések kategóriáit az említett irányelv I. melléklete sorolja fel.

| (3) | Az ólom a 2011/65/EU irányelv II. mellékletében szereplő korlátozott anyag. |
| --- | --- |

(3)

Az ólom a 2011/65/EU irányelv II. mellékletében szereplő korlátozott anyag.

| (4) | A Bizottsághoz 2021. december 1-jén a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően kérelem érkezett az ólomnak az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben használt érzékelők alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban (PVC) történő használatára vonatkozó mentességnek (a továbbiakban: a kérelmezett mentesség) a szóban forgó irányelv IV. mellékletébe való felvétele tárgyában. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz 2021. december 1-jén a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően kérelem érkezett az ólomnak az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben használt érzékelők alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban (PVC) történő használatára vonatkozó mentességnek (a továbbiakban: a kérelmezett mentesség) a szóban forgó irányelv IV. mellékletébe való felvétele tárgyában.

| (5) | A kérelmezett mentességben leírt in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök a 2011/65/EU irányelv I. mellékletének 8. kategóriájába tartozó „orvostechnikai eszközök”. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmezett mentességben leírt in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök a 2011/65/EU irányelv I. mellékletének 8. kategóriájába tartozó „orvostechnikai eszközök”.

| (6) | A kérelmezett mentesség véleményezése céljából műszaki és tudományos értékelő tanulmány (2) készült. Az értékelés keretében a 2011/65/EU irányelv 5. cikkének (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően sor került az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra. A konzultációk során beérkezett megjegyzések közzétételre kerültek egy erre a célra létrehozott honlapon. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmezett mentesség véleményezése céljából műszaki és tudományos értékelő tanulmány (2) készült. Az értékelés keretében a 2011/65/EU irányelv 5. cikkének (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően sor került az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra. A konzultációk során beérkezett megjegyzések közzétételre kerültek egy erre a célra létrehozott honlapon.

| (7) | A kérelmezett mentesség értékelése szerint az ólom egyes érzékelőkben való helyettesítése még nem megoldott. A szóban forgó eszközök tekintetében a helyettesítő anyagok rendelkezésre állása nem biztosított, mivel az ólmot helyettesítő jelenleg elérhető anyagok nem megbízhatóak minden paraméter (például a kreatinin és a vér karbamid-nitrogén-szintje) esetében, vagy alacsony pontosságúnak bizonyulnak e paraméterek vonatkozásában. Emellett az értékelés szerint a kérelmezett mentesség elutasítása negatív hatással lenne az egészségügyi szolgáltatásra. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmezett mentesség értékelése szerint az ólom egyes érzékelőkben való helyettesítése még nem megoldott. A szóban forgó eszközök tekintetében a helyettesítő anyagok rendelkezésre állása nem biztosított, mivel az ólmot helyettesítő jelenleg elérhető anyagok nem megbízhatóak minden paraméter (például a kreatinin és a vér karbamid-nitrogén-szintje) esetében, vagy alacsony pontosságúnak bizonyulnak e paraméterek vonatkozásában. Emellett az értékelés szerint a kérelmezett mentesség elutasítása negatív hatással lenne az egészségügyi szolgáltatásra.

| (8) | A kérelmezett mentesség tehát megfelel a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott vonatkozó feltételek legalább egyikének, mivel nincs biztosítva a helyettesítő anyagok megbízhatósága a mentességi kérelem tárgyát képező alkalmazás tekintetében. Figyelembe kell továbbá venni a mentesség megtagadásának általános negatív környezeti, egészségügyi és fogyasztóbiztonsági, valamint társadalmi-gazdasági hatásait. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmezett mentesség tehát megfelel a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott vonatkozó feltételek legalább egyikének, mivel nincs biztosítva a helyettesítő anyagok megbízhatósága a mentességi kérelem tárgyát képező alkalmazás tekintetében. Figyelembe kell továbbá venni a mentesség megtagadásának általános negatív környezeti, egészségügyi és fogyasztóbiztonsági, valamint társadalmi-gazdasági hatásait.

| (9) | A kért mentesség összhangban van az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3), és ennélfogva nem gyengíti a környezet és az egészség tekintetében az említett rendelet által biztosított védelmet. |
| --- | --- |

(9)

A kért mentesség összhangban van az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3), és ennélfogva nem gyengíti a környezet és az egészség tekintetében az említett rendelet által biztosított védelmet.

| (10) | Ezért indokolt megadni a kért mentességet, és a 2011/65/EU irányelv IV. mellékletében feltüntetni a szóban forgó alkalmazást az elektromos és elektronikus berendezések 8. kategóriájára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

Ezért indokolt megadni a kért mentességet, és a 2011/65/EU irányelv IV. mellékletében feltüntetni a szóban forgó alkalmazást az elektromos és elektronikus berendezések 8. kategóriájára vonatkozóan.

| (11) | Tekintettel arra, hogy a mentességi kérelemben foglalt alkalmazás tekintetében várhatóan elérhetővé válik az ólmot helyettesítő anyag, valamint az 1907/2006/EK rendeletben szereplő, a polivinilkloridban lévő ólomra vonatkozó esetleges jövőbeli korlátozásokra, a mentességet korlátozott érvényességi időtartamra, 2023. december 31-ig kell megadni. Ezen érvényességi időszak megállapítására a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban került sor. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel arra, hogy a mentességi kérelemben foglalt alkalmazás tekintetében várhatóan elérhetővé válik az ólmot helyettesítő anyag, valamint az 1907/2006/EK rendeletben szereplő, a polivinilkloridban lévő ólomra vonatkozó esetleges jövőbeli korlátozásokra, a mentességet korlátozott érvényességi időtartamra, 2023. december 31-ig kell megadni. Ezen érvényességi időszak megállapítására a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban került sor.

| (12) | A 2011/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 2011/65/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2011/65/EU irányelv IV. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb XXXX.XX.XX-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok a szóban forgó rendelkezéseket XXXX.XX.XX-tól/-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 174., 2011.7.1., 88. o.

1

(2)  Vizsgálat egy, azaz 1, a 2011/65/EU irányelv IV. mellékletébe való felvétel iránti mentességi kérelem értékeléséről az ólomnak a teljes vérben található kreatinin és karbamid-nitrogén szintjének elemzésére szolgáló in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök amperometriás, potenciometriás és konduktometriás elektrokémiai érzékelőinek alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban (PVC) hőstabilizátorként történő alkalmazására vonatkozóan (26. csomag).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

A 2011/65/EU irányelv IV. melléklete a következő 41a. bejegyzéssel egészül ki:

| „41a. | A teljes vér kreatinin- és karbamid-nitrogén-szintjének elemzésére szolgáló in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök amperometriás, potenciometriás és konduktometriás elektrokémiai érzékelőinek alapanyagaként szolgáló polivinilkloridban (PVC) hőstabilizátorként használt ólom.
  A mentesség a 8. kategóriára vonatkozik, és 2023. december 31-én lejár.” |
| --- | --- |

„41a.

A mentesség a 8. kategóriára vonatkozik, és 2023. december 31-én lejár.”

---

HATÁROZATOK

| 2023.7.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/30

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/1527 HATÁROZATA

(2023. július 20.)

az Európai Unió koszovói (*1) különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a (KKBP) 2020/1135 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2008. február 4-én megállapodott az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) kinevezéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. február 4-én megállapodott az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) kinevezéséről.

| (2) | A Tanács 2020. július 30-án elfogadta a (KKBP) 2020/1135 határozatot (1), amellyel Tomáš SZUNYOG-ot nevezte ki a koszovói EUKK-nak. Az EUKK megbízatását a (KKBP) 2021/1194 tanácsi határozattal (2) meghosszabbították, és az 2023. augusztus 31-én jár le. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. július 30-án elfogadta a (KKBP) 2020/1135 határozatot (1), amellyel Tomáš SZUNYOG-ot nevezte ki a koszovói EUKK-nak. Az EUKK megbízatását a (KKBP) 2021/1194 tanácsi határozattal (2) meghosszabbították, és az 2023. augusztus 31-én jár le.

| (3) | Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani, és a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani, és a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

| (4) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja majd el, amely rosszabbodhat és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célok elérését, |
| --- | --- |

(4)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja majd el, amely rosszabbodhat és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célok elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2020/1135 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Az Európai Unió különleges képviselője
  A Tanács 2024. augusztus 31-ig meghosszabbítja Tomáš SZUNYOG-nak mint az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

A Tanács 2024. augusztus 31-ig meghosszabbítja Tomáš SZUNYOG-nak mint az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján.”

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra 2 850 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra 2 850 000 EUR.”

| 3. | A 14. cikk második mondatának helyébe a következő szöveg lép:

  „Az EUKK rendszeresen jelentést tesz az elért eredményekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak, 2024. május 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be részükre.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk második mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Az EUKK rendszeresen jelentést tesz az elért eredményekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak, 2024. május 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be részükre.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

(1)  A Tanács (KKBP) 2020/1135 határozata (2020. július 30.) az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 247., 2020.7.31., 25. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2021/1194 határozata (2021. július 19.) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a (KKBP) 2020/1135 határozat módosításáról (HL L 258., 2021.7.20., 48. o.).

2

---

| 2023.7.24. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 185/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.24.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 185/32

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/1528 HATÁROZATA

(2023. július 20.)

az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2018/907 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. július 7-én megállapodott az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) kinevezéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. július 7-én megállapodott az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) kinevezéséről.

| (2) | A Tanács 2017. november 13-án elfogadta a (KKBP) 2017/2071 határozatot (1), amellyel Toivo KLAAR-t nevezte ki a dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott EUKK-nak. Az EUKK megbízatását több alkalommal meghosszabbították, legutóbb a (KKBP) 2022/1237 tanácsi határozattal (2), és az 2023. augusztus 31-én lejár. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2017. november 13-án elfogadta a (KKBP) 2017/2071 határozatot (1), amellyel Toivo KLAAR-t nevezte ki a dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott EUKK-nak. Az EUKK megbízatását több alkalommal meghosszabbították, legutóbb a (KKBP) 2022/1237 tanácsi határozattal (2), és az 2023. augusztus 31-én lejár.

| (3) | Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani, és a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani, és a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

| (4) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja majd el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célok elérését, |
| --- | --- |

(4)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja majd el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célok elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A (KKBP) 2018/907 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Az Európai Unió különleges képviselője
  A Tanács 2024. augusztus 31-ig meghosszabbítja Toivo KLAAR-nak mint az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

A Tanács 2024. augusztus 31-ig meghosszabbítja Toivo KLAAR-nak mint az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének (az Európai Unió különleges képviselője a továbbiakban: az EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (a továbbiakban: a PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.”

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra 2 763 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2023. szeptember 1-jétől 2024. augusztus 31-ig terjedő időszakra 2 763 000 EUR.”

| 3. | A 14. cikk első bekezdésében a második mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „Az EUKK rendszeresen jelentéseket nyújt be az elért eredményekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak, 2024. május 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó zárójelentést nyújt be a részükre.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk első bekezdésében a második mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Az EUKK rendszeresen jelentéseket nyújt be az elért eredményekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak, 2024. május 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó zárójelentést nyújt be a részükre.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2017/2071 határozata (2017. november 13.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 295., 2017.11.14., 55. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2022/1237 határozata (2022. július 18.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2018/907 határozat módosításáról (HL L 190., 2022.7.19., 125. o.).

2

---