# Uradni list L 235/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6625. september 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 235

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6625. september 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1974 z dne 18. septembra 2023 o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1975 z dne 10. avgusta 2023 o začasnih nujnih ukrepih, ki za leto 2023 odstopajo od nekaterih določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta, za reševanje specifičnih problemov v sektorju sadja in zelenjave, ki so jih povzročili neugodni vremenski dogodki, ter o ukrepih v zvezi z njimi | 4 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1976 z dne 10. avgusta 2023 o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za leto 2023 v zvezi z vrednostjo tržne proizvodnje, nacionalno strategijo in izterjavo finančne pomoči Unije za večletne obveznosti v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov | 6 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1977 z dne 18. septembra 2023 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v svetu članic Mednarodnega sveta za oljke glede pogojev za pristop vlade Bosne in Hercegovine k Mednarodnemu sporazumu o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 | 10 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1978 z dne 21. septembra 2023 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva, ter dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz vetrnih elektrarn na morju, ki so začele obratovati po 1. januarju 2012 in za katere se v Nemčiji uporablja zakon o obnovljivih virih energije (Erneuerbare-Energien-Gesetz) iz leta 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6271)

   (
  1
  ) | 13 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1974 z dne 18. septembra 2023 o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1975 z dne 10. avgusta 2023 o začasnih nujnih ukrepih, ki za leto 2023 odstopajo od nekaterih določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta, za reševanje specifičnih problemov v sektorju sadja in zelenjave, ki so jih povzročili neugodni vremenski dogodki, ter o ukrepih v zvezi z njimi

4

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1976 z dne 10. avgusta 2023 o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za leto 2023 v zvezi z vrednostjo tržne proizvodnje, nacionalno strategijo in izterjavo finančne pomoči Unije za večletne obveznosti v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov

6

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1977 z dne 18. septembra 2023 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v svetu članic Mednarodnega sveta za oljke glede pogojev za pristop vlade Bosne in Hercegovine k Mednarodnemu sporazumu o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015

10

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1978 z dne 21. septembra 2023 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva, ter dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz vetrnih elektrarn na morju, ki so začele obratovati po 1. januarju 2012 in za katere se v Nemčiji uporablja zakon o obnovljivih virih energije (Erneuerbare-Energien-Gesetz) iz leta 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6271)

   (
  1
  )

(Erneuerbare-Energien-Gesetz)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6271)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 25.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1974

z dne 18. septembra 2023

o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Sveta 98/392/ES (1) je Evropska skupnost sklenila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in Sporazum o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 v zvezi z zadevami, ki jih ureja in za katere so njene države članice pristojnost prenesle na Skupnost. Unija je doslej edina mednarodna organizacija, ki je pogodbenica konvencije UNCLOS v smislu člena 305(1)(f) UNCLOS in člena 1 Priloge IX k navedeni konvenciji. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Sveta 98/392/ES (1) je Evropska skupnost sklenila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in Sporazum o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 v zvezi z zadevami, ki jih ureja in za katere so njene države članice pristojnost prenesle na Skupnost. Unija je doslej edina mednarodna organizacija, ki je pogodbenica konvencije UNCLOS v smislu člena 305(1)(f) UNCLOS in člena 1 Priloge IX k navedeni konvenciji.

| (2) | Generalna skupščina ZN je v svoji resoluciji 72/249 z dne 24. decembra 2017 sklenila sklicati medvladno konferenco pod pokroviteljstvom Združenih narodov za pripravo besedila mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije. |
| --- | --- |

(2)

Generalna skupščina ZN je v svoji resoluciji 72/249 z dne 24. decembra 2017 sklenila sklicati medvladno konferenco pod pokroviteljstvom Združenih narodov za pripravo besedila mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije.

| (3) | Svet je 19. marca 2018 pooblastil Komisijo, da se v imenu Unije pogaja o zadevah, ki so v pristojnosti Unije in v zvezi s katerimi je Unija sprejela pravila, z namenom sprejetja mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 19. marca 2018 pooblastil Komisijo, da se v imenu Unije pogaja o zadevah, ki so v pristojnosti Unije in v zvezi s katerimi je Unija sprejela pravila, z namenom sprejetja mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije.

| (4) | Unija in njene države članice so pogodbenice UNCLOS in so pristojne na področjih, ki so predmet pogajanj, zato je Unija skupaj z državami članicami sodelovala pri pogajanjih o besedilu navedenega instrumenta. |
| --- | --- |

(4)

Unija in njene države članice so pogodbenice UNCLOS in so pristojne na področjih, ki so predmet pogajanj, zato je Unija skupaj z državami članicami sodelovala pri pogajanjih o besedilu navedenega instrumenta.

| (5) | Pogajanja so bila uspešno zaključena med nadaljevanjem petega zasedanja medvladne konference, ki je potekala 19. in 20. junija 2023 v New Yorku, kjer je bil sprejet Sporazum na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o BBNJ). |
| --- | --- |

(5)

Pogajanja so bila uspešno zaključena med nadaljevanjem petega zasedanja medvladne konference, ki je potekala 19. in 20. junija 2023 v New Yorku, kjer je bil sprejet Sporazum na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o BBNJ).

| (6) | Unija in njene države članice so si dejavno prizadevale za uspešen izid pogajanj. |
| --- | --- |

(6)

Unija in njene države članice so si dejavno prizadevale za uspešen izid pogajanj.

| (7) | Sporazum o BBNJ zajema štiri področja: morske genetske vire, vključno s pošteno in pravično delitvijo koristi (del II Sporazuma o BBNJ), ukrepe, kot so orodja za upravljanje na posameznih območjih, vključno z morskimi zavarovanimi območji (del III Sporazuma o BBNJ), presojo vplivov na okolje (del IV Sporazuma o BBNJ) ter krepitev zmogljivosti in prenos pomorske tehnologije (del V Sporazuma o BBNJ). Sporazum o BBNJ bo dodatno podpiral uresničevanje agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti njenega cilja trajnostnega razvoja št. 14 („Življenje v vodi“), ter prispeval k doseganju ciljev Kunminško-montrealskega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(7)

Sporazum o BBNJ zajema štiri področja: morske genetske vire, vključno s pošteno in pravično delitvijo koristi (del II Sporazuma o BBNJ), ukrepe, kot so orodja za upravljanje na posameznih območjih, vključno z morskimi zavarovanimi območji (del III Sporazuma o BBNJ), presojo vplivov na okolje (del IV Sporazuma o BBNJ) ter krepitev zmogljivosti in prenos pomorske tehnologije (del V Sporazuma o BBNJ). Sporazum o BBNJ bo dodatno podpiral uresničevanje agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti njenega cilja trajnostnega razvoja št. 14 („Življenje v vodi“), ter prispeval k doseganju ciljev Kunminško-montrealskega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost.

| (8) | Sporazum o BBNJ je v skladu z okoljskimi cilji Unije iz člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti okolja; varovanje človekovega zdravja; skrbna in preudarna raba naravnih virov; ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(8)

Sporazum o BBNJ je v skladu z okoljskimi cilji Unije iz člena 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti okolja; varovanje človekovega zdravja; skrbna in preudarna raba naravnih virov; ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

| (9) | V skladu s členom 65 Sporazuma o BBNJ je navedeni sporazum na voljo za podpis Uniji. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 65 Sporazuma o BBNJ je navedeni sporazum na voljo za podpis Uniji.

| (10) | Podpis Sporazuma v imenu Unije ne vpliva na delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami. Ta sklep se ne bi smel razlagati tako, kot da bi Unija lahko izkoristila možnost, da izvaja svojo zunanjo pristojnost glede področij, ki jih zajema Sporazum in so v deljeni pristojnosti, če Unija take pristojnosti še ni izvajala na notranji ravni. |
| --- | --- |

(10)

Podpis Sporazuma v imenu Unije ne vpliva na delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami. Ta sklep se ne bi smel razlagati tako, kot da bi Unija lahko izkoristila možnost, da izvaja svojo zunanjo pristojnost glede področij, ki jih zajema Sporazum in so v deljeni pristojnosti, če Unija take pristojnosti še ni izvajala na notranji ravni.

| (11) | Unija bi morala skupaj s svojimi državami članicami postati pogodbenica Sporazuma o BBNJ, saj ima tako Evropska unija kot njene države članice pristojnosti na področjih, ki jih zajema sporazum. Ta sklep ne posega v podpis sporazuma s strani držav članic v skladu z njihovimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(11)

Unija bi morala skupaj s svojimi državami članicami postati pogodbenica Sporazuma o BBNJ, saj ima tako Evropska unija kot njene države članice pristojnosti na področjih, ki jih zajema sporazum. Ta sklep ne posega v podpis sporazuma s strani držav članic v skladu z njihovimi notranjimi postopki.

| (12) | Ta sklep ne posega v ureditve Unije in njenih držav članic v zvezi z njihovimi zadevnimi odgovornostmi glede izpolnjevanja obveznosti iz Sporazuma o BBNJ, ki se sprejmejo na podlagi člena 67 Sporazuma o BBNJ. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne posega v ureditve Unije in njenih držav članic v zvezi z njihovimi zadevnimi odgovornostmi glede izpolnjevanja obveznosti iz Sporazuma o BBNJ, ki se sprejmejo na podlagi člena 67 Sporazuma o BBNJ.

| (13) | Ta sklep ne posega v suverenost, suverene pravice in jurisdikcijo držav članic v skladu z UNCLOS. |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep ne posega v suverenost, suverene pravice in jurisdikcijo držav članic v skladu z UNCLOS.

| (14) | Sporazum o BBNJ bi bilo treba podpisati – |
| --- | --- |

(14)

Sporazum o BBNJ bi bilo treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Sporazuma na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in trajnostne rabe morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (2).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. septembra 2023

Za Svet

predsednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

1

(2)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o sklenitvi Sporazuma.

2

---

UREDBE

| 25.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/4

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1975

z dne 10. avgusta 2023

o začasnih nujnih ukrepih, ki za leto 2023 odstopajo od nekaterih določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta, za reševanje specifičnih problemov v sektorju sadja in zelenjave, ki so jih povzročili neugodni vremenski dogodki, ter o ukrepih v zvezi z njimi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (1) ter zlasti člena 45, točka (c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hujši neugodni vremenski dogodki, ki so spomladi 2023 prizadeli več regij držav članic, so povzročili veliko škodo pri proizvodnji sadja in zelenjave. V Španiji se je načrtovana proizvodnja v Kataloniji zaradi suše zmanjšala za vsaj 50 %, v italijanski deželi Emilija - Romanja pa je bila uničena zaradi poplav. Suša je močno vplivala tudi na raven proizvodnje in njeno kakovost v nekaterih regijah v Franciji in na Portugalskem. |
| --- | --- |

(1)

Hujši neugodni vremenski dogodki, ki so spomladi 2023 prizadeli več regij držav članic, so povzročili veliko škodo pri proizvodnji sadja in zelenjave. V Španiji se je načrtovana proizvodnja v Kataloniji zaradi suše zmanjšala za vsaj 50 %, v italijanski deželi Emilija - Romanja pa je bila uničena zaradi poplav. Suša je močno vplivala tudi na raven proizvodnje in njeno kakovost v nekaterih regijah v Franciji in na Portugalskem.

| (2) | Zaradi neprimerljive narave hujših neugodnih vremenskih dogodkov, do katerih je prišlo spomladi 2023, je treba te težave zato ublažiti z odstopanjem od določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 (2) o izračunu vrednosti tržne proizvodnje, ki se uporabljajo v sektorju sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neprimerljive narave hujših neugodnih vremenskih dogodkov, do katerih je prišlo spomladi 2023, je treba te težave zato ublažiti z odstopanjem od določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/126 (2) o izračunu vrednosti tržne proizvodnje, ki se uporabljajo v sektorju sadja in zelenjave.

| (3) | Organizacije proizvajalcev so prav tako izpostavljene motnjam, ki so jih povzročili hujši neugodni vremenski dogodki, do katerih je prišlo spomladi 2023, ter se soočajo s finančnimi težavami in težavami z denarnim tokom, ki jih povzroča zmanjšanje ali uničenje njihove proizvodnje. To neposredno vpliva na finančno stabilnost organizacij proizvajalcev in njihovo sposobnost za izvajanje operativnih programov ne le v letu 2023, ampak tudi v naslednjih letih, saj vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 vpliva na izračun finančne pomoči Unije za naslednja leta. To nadalje vpliva na sposobnost organizacij proizvajalcev za sprejemanje ukrepov in dejavnosti v zvezi z učinki krize. Poleg tega upad vrednosti tržne proizvodnje zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ogroža prihodnjo kontinuiteto in vzdržnost operativnih programov organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(3)

Organizacije proizvajalcev so prav tako izpostavljene motnjam, ki so jih povzročili hujši neugodni vremenski dogodki, do katerih je prišlo spomladi 2023, ter se soočajo s finančnimi težavami in težavami z denarnim tokom, ki jih povzroča zmanjšanje ali uničenje njihove proizvodnje. To neposredno vpliva na finančno stabilnost organizacij proizvajalcev in njihovo sposobnost za izvajanje operativnih programov ne le v letu 2023, ampak tudi v naslednjih letih, saj vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 vpliva na izračun finančne pomoči Unije za naslednja leta. To nadalje vpliva na sposobnost organizacij proizvajalcev za sprejemanje ukrepov in dejavnosti v zvezi z učinki krize. Poleg tega upad vrednosti tržne proizvodnje zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ogroža prihodnjo kontinuiteto in vzdržnost operativnih programov organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.

| (4) | Izgube vrednosti tržne proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov bodo znatno vplivale na višino pomoči Unije, ki jo bodo v naslednjem letu prejele organizacije proizvajalcev, saj se pomoč Unije izračunava kot odstotni delež vrednosti tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev. Če bi v letu 2023 prišlo do precejšnje izgube vrednosti tržne proizvodnje, bi organizacijam proizvajalcev grozila nevarnost, da izgubijo svoje priznanje kot organizacija proizvajalcev, saj je eno od meril za tako priznanje, da organizacija doseže najnižjo vrednost tržne proizvodnje, določeno na nacionalni ravni. To bi ogrozilo dolgoročno stabilnost organizacij proizvajalcev. Če bi torej v letu 2023 zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, do katerih je prišlo spomladi 2023, upadla vrednost tržne proizvodnje za vsaj 35 %, ne da bi bile organizacije proizvajalcev odgovorne za to in ne da bi na to lahko vplivale, bi bilo treba vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 opredeliti kot 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje petih predhodnih 12-mesečnih referenčnih obdobij brez najnižjih in najvišjih vrednosti, da se te izgube izravnajo. |
| --- | --- |

(4)

Izgube vrednosti tržne proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov bodo znatno vplivale na višino pomoči Unije, ki jo bodo v naslednjem letu prejele organizacije proizvajalcev, saj se pomoč Unije izračunava kot odstotni delež vrednosti tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev. Če bi v letu 2023 prišlo do precejšnje izgube vrednosti tržne proizvodnje, bi organizacijam proizvajalcev grozila nevarnost, da izgubijo svoje priznanje kot organizacija proizvajalcev, saj je eno od meril za tako priznanje, da organizacija doseže najnižjo vrednost tržne proizvodnje, določeno na nacionalni ravni. To bi ogrozilo dolgoročno stabilnost organizacij proizvajalcev. Če bi torej v letu 2023 zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, do katerih je prišlo spomladi 2023, upadla vrednost tržne proizvodnje za vsaj 35 %, ne da bi bile organizacije proizvajalcev odgovorne za to in ne da bi na to lahko vplivale, bi bilo treba vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 opredeliti kot 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje petih predhodnih 12-mesečnih referenčnih obdobij brez najnižjih in najvišjih vrednosti, da se te izgube izravnajo.

| (5) | Zaradi potrebe po takojšnjem ukrepanju bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(5)

Zaradi potrebe po takojšnjem ukrepanju bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začasno odstopanje od Delegirane uredbe (EU) 2022/126

Kadar je z odstopanjem od člena 32(3), točka (b), Delegirane uredbe (EU) 2022/126 zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, do katerih je prišlo spomladi 2023, upadla vrednost proizvoda za vsaj 35 %, ne da bi bila organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev odgovorna za to in ne da bi na to lahko vplivala, se šteje, da vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda v letu 2023 pomeni 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje petih predhodnih 12-mesečnih referenčnih obdobij brez najnižjih in najvišjih vrednosti.

Organizacija proizvajalcev pristojnemu organu zadevne države članice dokaže, da so pogoji iz prvega pododstavka izpolnjeni.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 435, 6.12.2021, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dodatnimi zahtevami za nekatere vrste intervencij, ki jih države članice določijo v svojih strateških načrtih SKP za obdobje 2023–2027 na podlagi navedene uredbe, ter pravili o deležu za standard dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev (DKOP) 1 (UL L 20, 31.1.2022, str. 52).

2

---

| 25.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1976

z dne 10. avgusta 2023

o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta za leto 2023 v zvezi z vrednostjo tržne proizvodnje, nacionalno strategijo in izterjavo finančne pomoči Unije za večletne obveznosti v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 37(173) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hujši neugodni vremenski dogodki spomladi 2023 v več regijah držav članic so močno škodovali pridelavi sadja in zelenjave. V Španiji je zaradi suše načrtovana pridelava v Kataloniji manjša za vsaj 50 %, medtem ko je pridelava v italijanski deželi Emilija-Romanja zaradi poplav uničena. Suša je močno vplivala tudi na raven pridelave in njeno kakovost v nekaterih regijah v Franciji in na Portugalskem. |
| --- | --- |

(1)

Hujši neugodni vremenski dogodki spomladi 2023 v več regijah držav članic so močno škodovali pridelavi sadja in zelenjave. V Španiji je zaradi suše načrtovana pridelava v Kataloniji manjša za vsaj 50 %, medtem ko je pridelava v italijanski deželi Emilija-Romanja zaradi poplav uničena. Suša je močno vplivala tudi na raven pridelave in njeno kakovost v nekaterih regijah v Franciji in na Portugalskem.

| (2) | Zaradi hujših neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 se številne priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave soočajo s težavami pri izvajanju svojih odobrenih operativnih programov. Nekateri odobreni ukrepi in dejavnosti v letu 2023 ne bodo izvedeni, zato del operativnih skladov ne bo porabljen. Druge priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev spreminjajo svoje operativne programe z namenom izvajanja dejavnosti in ukrepov za odpravljanje posledic hujših neugodnih vremenskih dogodkov v sektorju sadja in zelenjave, kot so ukrepi kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi hujših neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 se številne priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave soočajo s težavami pri izvajanju svojih odobrenih operativnih programov. Nekateri odobreni ukrepi in dejavnosti v letu 2023 ne bodo izvedeni, zato del operativnih skladov ne bo porabljen. Druge priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev spreminjajo svoje operativne programe z namenom izvajanja dejavnosti in ukrepov za odpravljanje posledic hujših neugodnih vremenskih dogodkov v sektorju sadja in zelenjave, kot so ukrepi kriznega upravljanja.

| (3) | Glede na izjemnost hujših neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 je treba te težave ublažiti z odstopanjem od nekaterih določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 (2), ki se uporabljajo v sektorju sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(3)

Glede na izjemnost hujših neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 je treba te težave ublažiti z odstopanjem od nekaterih določb Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 (2), ki se uporabljajo v sektorju sadja in zelenjave.

| (4) | Začasna odstopanja bi se moralo uporabljati za operativne programe, ki še naprej delujejo pod pogoji, ki veljajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, v skladu s prehodnimi določbami iz člena 5(6), prvi pododstavek, točka (c), Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in členom 1, točka (b), Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/2528 (4). |
| --- | --- |

(4)

Začasna odstopanja bi se moralo uporabljati za operativne programe, ki še naprej delujejo pod pogoji, ki veljajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, v skladu s prehodnimi določbami iz člena 5(6), prvi pododstavek, točka (c), Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in členom 1, točka (b), Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/2528 (4).

| (5) | Poleg tega se zaradi hujših neugodnih vremenskih dogodkov nekatere države članice srečujejo z izjemnimi težavami pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju operativnih programov priznanih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. To bi lahko povzročilo zamudo pri izvajanju teh operativnih programov in zato organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij proizvajalcev morda ne bi uspelo izpolniti zahtev Unije, ki so za te operativne programe določene v Delegirani uredbi (EU) 2017/891. Organizacije proizvajalcev so izpostavljene tudi prekinitvam in motnjam zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ter imajo finančne težave in težave z denarnim tokom zaradi zmanjšanja ali uničenja njihove proizvodnje. To neposredno vpliva na njihovo finančno stabilnost in sposobnost za izvajanje operativnih programov ne le v letu 2023, ampak tudi v naslednjih letih, saj vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 vpliva na izračun finančne pomoči Unije za naslednja leta. To nadalje vpliva na sposobnost organizacij proizvajalcev za sprejemanje ukrepov in dejavnosti, namenjenih odpravljanju posledic neugodnih vremenskih dogodkov. Poleg tega zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ogroža prihodnjo kontinuiteto in gospodarsko uspešnost operativnih programov organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega se zaradi hujših neugodnih vremenskih dogodkov nekatere države članice srečujejo z izjemnimi težavami pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju operativnih programov priznanih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. To bi lahko povzročilo zamudo pri izvajanju teh operativnih programov in zato organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij proizvajalcev morda ne bi uspelo izpolniti zahtev Unije, ki so za te operativne programe določene v Delegirani uredbi (EU) 2017/891. Organizacije proizvajalcev so izpostavljene tudi prekinitvam in motnjam zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ter imajo finančne težave in težave z denarnim tokom zaradi zmanjšanja ali uničenja njihove proizvodnje. To neposredno vpliva na njihovo finančno stabilnost in sposobnost za izvajanje operativnih programov ne le v letu 2023, ampak tudi v naslednjih letih, saj vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 vpliva na izračun finančne pomoči Unije za naslednja leta. To nadalje vpliva na sposobnost organizacij proizvajalcev za sprejemanje ukrepov in dejavnosti, namenjenih odpravljanju posledic neugodnih vremenskih dogodkov. Poleg tega zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ogroža prihodnjo kontinuiteto in gospodarsko uspešnost operativnih programov organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.

| (6) | Za odpravo posledic neugodnih vremenskih dogodkov in njihovih vplivov na vrednost prodanih proizvodov bi bilo treba v letu 2023 organizacije proizvajalcev izvzeti iz določb člena 11(2) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 v zvezi z obveznostjo, da mora biti ekonomska vrednost prodanih proizvodov proizvajalcev, ki niso člani organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, nižja od vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(6)

Za odpravo posledic neugodnih vremenskih dogodkov in njihovih vplivov na vrednost prodanih proizvodov bi bilo treba v letu 2023 organizacije proizvajalcev izvzeti iz določb člena 11(2) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 v zvezi z obveznostjo, da mora biti ekonomska vrednost prodanih proizvodov proizvajalcev, ki niso člani organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, nižja od vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev.

| (7) | Izgube vrednosti tržne proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov imajo močan vpliv na višino pomoči Unije, ki jo bodo v naslednjem letu prejele organizacije proizvajalcev, saj se pomoč Unije izračunava kot odstotni delež vrednosti tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev. Če bi v letu 2023 prišlo do občutne izgube vrednosti tržne proizvodnje, bi organizacijam proizvajalcev grozila nevarnost, da izgubijo svoje priznanje kot organizacija proizvajalcev, saj je eno od meril za tako priznanje, da organizacija doseže najnižjo vrednost tržne proizvodnje, določeno na nacionalni ravni. To bi ogrozilo dolgoročno stabilnost organizacij proizvajalcev. Če bi torej v letu 2023 zaradi neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 prišlo do upada vrednosti proizvoda za vsaj 35 %, za kar organizacija proizvajalcev ni odgovorna in na kar ne more vplivati, bi bilo treba vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 določiti v višini 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje predhodnih petih 12-mesečnih referenčnih obdobij, brez najnižjih in najvišjih vrednosti, da se upoštevajo izgube. Prag 65 % vrednosti tržne proizvodnje v prejšnjem obdobju, določen v členu 23(4) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, v razmerah neugodnih vremenskih dogodkov ne zadostuje za dosego gospodarske in finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev, ki so utrpele takšno izgubo vrednosti tržne proizvodnje. |
| --- | --- |

(7)

Izgube vrednosti tržne proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave zaradi neugodnih vremenskih dogodkov imajo močan vpliv na višino pomoči Unije, ki jo bodo v naslednjem letu prejele organizacije proizvajalcev, saj se pomoč Unije izračunava kot odstotni delež vrednosti tržne proizvodnje vsake organizacije proizvajalcev. Če bi v letu 2023 prišlo do občutne izgube vrednosti tržne proizvodnje, bi organizacijam proizvajalcev grozila nevarnost, da izgubijo svoje priznanje kot organizacija proizvajalcev, saj je eno od meril za tako priznanje, da organizacija doseže najnižjo vrednost tržne proizvodnje, določeno na nacionalni ravni. To bi ogrozilo dolgoročno stabilnost organizacij proizvajalcev. Če bi torej v letu 2023 zaradi neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023 prišlo do upada vrednosti proizvoda za vsaj 35 %, za kar organizacija proizvajalcev ni odgovorna in na kar ne more vplivati, bi bilo treba vrednost tržne proizvodnje za leto 2023 določiti v višini 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje predhodnih petih 12-mesečnih referenčnih obdobij, brez najnižjih in najvišjih vrednosti, da se upoštevajo izgube. Prag 65 % vrednosti tržne proizvodnje v prejšnjem obdobju, določen v členu 23(4) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, v razmerah neugodnih vremenskih dogodkov ne zadostuje za dosego gospodarske in finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev, ki so utrpele takšno izgubo vrednosti tržne proizvodnje.

| (8) | Države članice bi morale biti v letu 2023 tudi izvzete iz določb člena 27(5) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, kar zadeva njihovo obveznost, da v nacionalni strategiji določijo največje odstotne deleže sredstev iz operativnega sklada, ki se lahko porabijo za kateri koli posamezni ukrep ali vrsto dejavnosti. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale biti v letu 2023 tudi izvzete iz določb člena 27(5) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, kar zadeva njihovo obveznost, da v nacionalni strategiji določijo največje odstotne deleže sredstev iz operativnega sklada, ki se lahko porabijo za kateri koli posamezni ukrep ali vrsto dejavnosti.

| (9) | Organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev lahko na podlagi odobritve držav članic spremenijo svoje operativne programe za naslednja leta ali celo v letu izvajanja, kot je določeno v členu 34(1) in členu 34(2), prvi pododstavek, Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Za odpravo posledic neugodnih vremenskih dogodkov bi morale imeti tudi možnost, da v letu 2023 začasno ne uporabljajo navedenih določb. |
| --- | --- |

(9)

Organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev lahko na podlagi odobritve držav članic spremenijo svoje operativne programe za naslednja leta ali celo v letu izvajanja, kot je določeno v členu 34(1) in členu 34(2), prvi pododstavek, Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Za odpravo posledic neugodnih vremenskih dogodkov bi morale imeti tudi možnost, da v letu 2023 začasno ne uporabljajo navedenih določb.

| (10) | Države članice bi za prilagoditev načrtovanja, upravljanja in izvajanja odobrenih operativnih programov zaradi neugodnih vremenskih dogodkov morale imeti možnost, da z odstopanjem od člena 34(2), drugi pododstavek, točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 pooblastijo organizacije proizvajalcev, da v letu 2023 v celoti ali delno začasno prekinejo svoje operativne programe. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi za prilagoditev načrtovanja, upravljanja in izvajanja odobrenih operativnih programov zaradi neugodnih vremenskih dogodkov morale imeti možnost, da z odstopanjem od člena 34(2), drugi pododstavek, točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 pooblastijo organizacije proizvajalcev, da v letu 2023 v celoti ali delno začasno prekinejo svoje operativne programe.

| (11) | V skladu s členom 36(2), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se, če organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev preneha izvajati svoj operativni program pred koncem njegovega načrtovanega trajanja, navedeni organizaciji ali združenju ne izplačajo nobena plačila za dejavnosti, izvedene po datumu prenehanja izvajanja. Da bi zagotovili finančno stabilnost organizacij proizvajalcev, se pomoč, prejeta za upravičene dejavnosti, izvedene pred prenehanjem operativnega programa, ne bi smela izterjati, če organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev pristojnemu organu države članice dokaže, da je do prenehanja tega operativnega programa leta 2023 prišlo zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ter da organizacija proizvajalcev za to ni odgovorna in na to ne more vplivati. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 36(2), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se, če organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev preneha izvajati svoj operativni program pred koncem njegovega načrtovanega trajanja, navedeni organizaciji ali združenju ne izplačajo nobena plačila za dejavnosti, izvedene po datumu prenehanja izvajanja. Da bi zagotovili finančno stabilnost organizacij proizvajalcev, se pomoč, prejeta za upravičene dejavnosti, izvedene pred prenehanjem operativnega programa, ne bi smela izterjati, če organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev pristojnemu organu države članice dokaže, da je do prenehanja tega operativnega programa leta 2023 prišlo zaradi neugodnih vremenskih dogodkov ter da organizacija proizvajalcev za to ni odgovorna in na to ne more vplivati.

| (12) | Za zagotovitev finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev se finančna pomoč Unije, prejeta za večletne obveznosti v sektorju sadja in zelenjave, kot so okoljski ukrepi, ne bi smela izterjati in povrniti Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS), kot je določeno v členu 36(3) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, če njihovih dolgoročnih ciljev ne bi bilo mogoče uresničiti zaradi prekinitve v letu 2023 iz razlogov, povezanih s posledicami neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev finančne stabilnosti organizacij proizvajalcev se finančna pomoč Unije, prejeta za večletne obveznosti v sektorju sadja in zelenjave, kot so okoljski ukrepi, ne bi smela izterjati in povrniti Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS), kot je določeno v členu 36(3) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, če njihovih dolgoročnih ciljev ne bi bilo mogoče uresničiti zaradi prekinitve v letu 2023 iz razlogov, povezanih s posledicami neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023.

| (13) | Zaradi nujnosti takojšnjega ukrepanja bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(13)

Zaradi nujnosti takojšnjega ukrepanja bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začasna odstopanja od Delegirane uredbe (EU) 2017/891

1.   Z odstopanjem od člena 11(2) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se v letu 2023 omejitev, ki velja za organizacijo proizvajalcev glede prodaje proizvodov proizvajalcev, ki niso člani organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, če je ekonomska vrednost zadevne dejavnosti nižja od vrednosti njene tržne proizvodnje, ne uporablja za organizacije proizvajalcev, ki so jih prizadeli neugodni vremenski dogodki spomladi 2023.

2.   Z odstopanjem od člena 23(4) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se v primeru zmanjšanja vrednosti proizvoda za vsaj 35 % zaradi neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023, za kar organizacija proizvajalcev ni odgovorna in na kar ne more vplivati, šteje, da vrednost tržne proizvodnje navedenega proizvoda v letu 2023 predstavlja 100 % vrednosti tržne proizvodnje za povprečje predhodnih petih 12-mesečnih referenčnih obdobij, brez najnižjih in najvišjih vrednosti.

3.   Z odstopanjem od člena 27(5) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se za leto 2023 obveznost držav članic, da v nacionalni strategiji določijo najvišje odstotke operativnega sklada, ki se lahko porabijo za kateri koli posamezni ukrep ali vrsto dejavnosti, ne uporablja za organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, ki so jih prizadeli neugodni meteorološki dogodki spomladi 2023.

4.   Za leto 2023 se obveznosti držav članic in organizacij proizvajalcev v zvezi s spremembami operativnih programov iz člena 34(1) in člena 34(2), prvi pododstavek, Delegirane uredbe (EU) 2017/891 ne uporabljajo za organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, ki so jih prizadeli neugodni vremenski dogodki spomladi 2023.

5.   Z odstopanjem od člena 34(2), drugi pododstavek, točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 za leto 2023 lahko države članice pooblastijo organizacije proizvajalcev, ki so jih prizadeli neugodni meteorološki dogodki spomladi 2023, da za leto 2023 v celoti ali delno začasno prekinejo svoje operativne programe.

6.   Z odstopanjem od člena 36(2), točka (a), Delegirane uredbe (EU) 2017/891 za leto 2023 se pomoč, prejeta za upravičene dejavnosti, izvedene pred prenehanjem operativnega programa, ne izterja, če je do prenehanja operativnega programa prišlo zaradi neugodnih vremenskih razmer spomladi 2023, za kar organizacija proizvajalcev ni odgovorna in na kar ne more vplivati.

7.   Z odstopanjem od člena 36(3) Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se finančna pomoč Unije za večletne obveznosti, kot so okoljski ukrepi, ne izterja in povrne EKJS, kadar njihovih dolgoročnih ciljev in pričakovanih koristi ni mogoče uresničiti v letu 2023, ker so bile te obveznosti v letu 2023 prekinjene zaradi neugodnih vremenskih dogodkov spomladi 2023.

8.   Organizacija proizvajalcev pristojnemu organu zadevne države članice dokaže, da so pogoji, določeni v zgornjih odstavkih, izpolnjeni.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 z dne 13. marca 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kaznimi, ki se uporabijo v teh sektorjih, in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (UL L 138, 25.5.2017, str. 4).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2528 z dne 17. oktobra 2022 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/891 ter razveljavitvi delegiranih uredb (EU) št. 611/2014, (EU) 2015/1366 in (EU) 2016/1149, ki se uporabljajo za sheme pomoči v nekaterih kmetijskih sektorjih (UL L 328, 22.12.2022, str. 70).

4

---

SKLEPI

| 25.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/10

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1977

z dne 18. septembra 2023

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v svetu članic Mednarodnega sveta za oljke glede pogojev za pristop vlade Bosne in Hercegovine k Mednarodnemu sporazumu o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4), prvi pododstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/1892 (1) podpisan 18. novembra 2016 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. Sporazum je v skladu s členom 31(2) Sporazuma začel začasno veljati 1. januarja 2017. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/1892 (1) podpisan 18. novembra 2016 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. Sporazum je v skladu s členom 31(2) Sporazuma začel začasno veljati 1. januarja 2017.

| (2) | Sporazum je bil v imenu Unije odobren dne 17. maja 2019 s Sklepom Sveta (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil v imenu Unije odobren dne 17. maja 2019 s Sklepom Sveta (EU) 2019/848 (2).

| (3) | Na podlagi člena 29 Sporazuma lahko svet članic Mednarodnega sveta za oljke (v nadaljnjem besedilu: svet članic) določi pogoje za pristop katere koli vlade k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 29 Sporazuma lahko svet članic Mednarodnega sveta za oljke (v nadaljnjem besedilu: svet članic) določi pogoje za pristop katere koli vlade k Sporazumu.

| (4) | Vlada Bosne in Hercegovine je uradno zaprosila za pristop k Sporazumu. Zato bi bilo treba svet članic pozvati, da na svojem prihodnjem zasedanju ali v okviru postopka za sprejetje sklepov sveta članic z izmenjavo pisem določi pogoje za pristop Bosne in Hercegovine glede njenih deležev v Mednarodnem svetu za oljke in roka za deponiranje listine o pristopu. |
| --- | --- |

(4)

Vlada Bosne in Hercegovine je uradno zaprosila za pristop k Sporazumu. Zato bi bilo treba svet članic pozvati, da na svojem prihodnjem zasedanju ali v okviru postopka za sprejetje sklepov sveta članic z izmenjavo pisem določi pogoje za pristop Bosne in Hercegovine glede njenih deležev v Mednarodnem svetu za oljke in roka za deponiranje listine o pristopu.

| (5) | Ker Bosna in Hercegovina razvija svoj oljčni sektor na področju porabe in namerava razviti proizvodnjo, bi lahko njen pristop pod nekaterimi pogoji okrepil Mednarodni svet za oljke, zlasti glede poenotenja nacionalne in mednarodne zakonodaje o lastnostih oljčnih proizvodov, da se odstranijo trgovinske ovire. |
| --- | --- |

(5)

Ker Bosna in Hercegovina razvija svoj oljčni sektor na področju porabe in namerava razviti proizvodnjo, bi lahko njen pristop pod nekaterimi pogoji okrepil Mednarodni svet za oljke, zlasti glede poenotenja nacionalne in mednarodne zakonodaje o lastnostih oljčnih proizvodov, da se odstranijo trgovinske ovire.

| (6) | Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa v svetu članic, saj bodo imeli sklepi, ki bodo sprejeti, pravni učinek na Unijo, ker bodo vplivali na ravnotežje pri odločanju v svetu članic, kadar se sklepi ne sprejemajo s soglasjem v skladu s členom 10(4) Sporazuma – |
| --- | --- |

(6)

Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa v svetu članic, saj bodo imeli sklepi, ki bodo sprejeti, pravni učinek na Unijo, ker bodo vplivali na ravnotežje pri odločanju v svetu članic, kadar se sklepi ne sprejemajo s soglasjem v skladu s členom 10(4) Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na prihodnjem zasedanju sveta članic Mednarodnega sveta za oljke ali v okviru postopka za sprejetje sklepov sveta članic z izmenjavo pisem glede pogojev za pristop vlade Bosne in Hercegovine k Sporazumu, je v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. septembra 2023

Za Svet

predsednik

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2016/1892 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Mednarodnega sporazuma o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 293, 28.10.2016, str. 2).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2019/848 z dne 17. maja 2019 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Mednarodnega sporazuma o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 (UL L 139, 27.5.2019, str. 1).

2

---

PRILOGA

Unija na prihodnjem zasedanju sveta članic ali v okviru postopka za sprejetje sklepov sveta članic z izmenjavo pisem podpre pristop vlade Bosne in Hercegovine k Sporazumu, če se deleži Bosne in Hercegovine izračunajo s formulo določeno v členu 11 Sporazuma in če rok za deponiranje listine o pristopu ni daljši od 18 mesecev po sklepu sveta članic. Če se deponiranje listine podaljša, lahko Unija v nadaljnjih sklepih, ki jih sprejme svet članic, podpre podaljšanje roka za deponiranje listine.

---

| 25.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/13

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1978

z dne 21. septembra 2023

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva, ter dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz vetrnih elektrarn na morju, ki so začele obratovati po 1. januarju 2012 in za katere se v Nemčiji uporablja zakon o obnovljivih virih energije (Erneuerbare-Energien-Gesetz) iz leta 2012

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 6271)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 35(3) Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   DEJANSKO STANJE IN POSTOPEK

DEJANSKO STANJE IN POSTOPEK

| (1) | Nemško združenje za energetiko in vodno industrijo Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (v nadaljnjem besedilu: združenje BDEW ali prijavitelj) je 13. aprila 2023 Komisiji predložilo zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek izpolnjuje formalne zahteve iz člena 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2) in Priloge I k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(1)

Nemško združenje za energetiko in vodno industrijo Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (v nadaljnjem besedilu: združenje BDEW ali prijavitelj) je 13. aprila 2023 Komisiji predložilo zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek izpolnjuje formalne zahteve iz člena 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2) in Priloge I k navedenemu izvedbenemu sklepu.

2

| (2) | Združenje BDEW zastopa podjetja v nemškem energetskem in vodnem sektorju, ki se štejejo za naročnike v smislu člena 4 Direktive 2014/25/EU. Zahtevek se nanaša na dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva. |
| --- | --- |

(2)

Združenje BDEW zastopa podjetja v nemškem energetskem in vodnem sektorju, ki se štejejo za naročnike v smislu člena 4 Direktive 2014/25/EU. Zahtevek se nanaša na dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva.

| (3) | Zahtevku je bilo priloženo obrazloženo in utemeljeno stališče nemškega zveznega urada za kartele Bundeskartellamt (v nadaljnjem besedilu: BKartA) z dne 25. maja 2022. V tem stališču BKartA temeljito analizira pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevku je bilo priloženo obrazloženo in utemeljeno stališče nemškega zveznega urada za kartele Bundeskartellamt (v nadaljnjem besedilu: BKartA) z dne 25. maja 2022. V tem stališču BKartA temeljito analizira pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena.

| (4) | V skladu s točko 1(a) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU mora Komisija ob upoštevanju, da je mogoče na podlagi člena 34(3), prvi pododstavek, navedene direktive domnevati, da je dostop do zadevnega trga prost, v 90 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko 1(a) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU mora Komisija ob upoštevanju, da je mogoče na podlagi člena 34(3), prvi pododstavek, navedene direktive domnevati, da je dostop do zadevnega trga prost, v 90 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku.

| (5) | Združenje BDEW je 16. maja 2023 predložilo dodatne argumente, v katerih je pojasnilo, zakaj meni, da deli analize BKartA v zvezi z izpostavljenostjo delov dejavnosti proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov konkurenci v Nemčiji niso povsem utemeljeni. |
| --- | --- |

(5)

Združenje BDEW je 16. maja 2023 predložilo dodatne argumente, v katerih je pojasnilo, zakaj meni, da deli analize BKartA v zvezi z izpostavljenostjo delov dejavnosti proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov konkurenci v Nemčiji niso povsem utemeljeni.

| (6) | Družba Ørsted A/S je 15. junija 2023 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU. Ta zahtevek zadeva proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v Nemčiji, ki so začele obratovati po 1. januarju 2012 in za katere velja zakon o obnovljivih virih energije Erneuerbare-Energien-Gesetz (v nadaljnjem besedilu: EEG) iz leta 2012. V skladu s členom 35(5) Direktive 2014/25/EU se ta zahtevek ne obravnava kot nov postopek, temveč se obravnava v okviru prvega zahtevka. Komisija in združenje BDEW sta se strinjala, da bo zaradi tega drugega zahtevka rok za sprejetje izvedbenega akta Komisije 25. september 2023. |
| --- | --- |

(6)

Družba Ørsted A/S je 15. junija 2023 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU. Ta zahtevek zadeva proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v Nemčiji, ki so začele obratovati po 1. januarju 2012 in za katere velja zakon o obnovljivih virih energije Erneuerbare-Energien-Gesetz (v nadaljnjem besedilu: EEG) iz leta 2012. V skladu s členom 35(5) Direktive 2014/25/EU se ta zahtevek ne obravnava kot nov postopek, temveč se obravnava v okviru prvega zahtevka. Komisija in združenje BDEW sta se strinjala, da bo zaradi tega drugega zahtevka rok za sprejetje izvedbenega akta Komisije 25. september 2023.

Erneuerbare-Energien-Gesetz

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (7) | Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz člena 9(1), točka (b), razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz člena 9(1), točka (b), razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive.

| (8) | V skladu s členom 34(1) Direktive 2014/25/EU za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti, za katero se uporablja navedena direktiva, ta na zahtevo države članice ali naročnika ne velja, če je dejavnost v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 34(1) Direktive 2014/25/EU za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti, za katero se uporablja navedena direktiva, ta na zahtevo države članice ali naročnika ne velja, če je dejavnost v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

| (9) | Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so na voljo Komisiji. Navedene informacije morajo izvirati bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru zahtevka v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU, in jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(9)

Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so na voljo Komisiji. Navedene informacije morajo izvirati bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru zahtevka v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU, in jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov.

| (10) | Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno samo po sebi odločilno. |
| --- | --- |

(10)

Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno samo po sebi odločilno.

| (11) | Za oceno, ali so zadevne dejavnosti izpostavljene neposredni konkurenci na trgih, na katere se nanaša ta sklep, je treba upoštevati tržni delež glavnih akterjev ter obstoj in obseg podpore za proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji v okviru programov. |
| --- | --- |

(11)

Za oceno, ali so zadevne dejavnosti izpostavljene neposredni konkurenci na trgih, na katere se nanaša ta sklep, je treba upoštevati tržni delež glavnih akterjev ter obstoj in obseg podpore za proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji v okviru programov.

3.   OCENA

OCENA

| (12) | Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti, na katere se nanaša zahtevek, na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU, izpostavljene stopnji konkurence, ki tudi ob odsotnosti discipline javnega naročanja, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju, določenimi v Direktivi 2014/25/EU, zagotavlja pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevne dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(12)

Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti, na katere se nanaša zahtevek, na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU, izpostavljene stopnji konkurence, ki tudi ob odsotnosti discipline javnega naročanja, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju, določenimi v Direktivi 2014/25/EU, zagotavlja pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevne dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša.

| (13) | Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju aprila oziroma junija 2023 ter informacijah, ki so jih predložili združenje BDEW, družba Ørsted in nemški organi, in javno dostopnih informacijah. Sklep se lahko spremeni, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju aprila oziroma junija 2023 ter informacijah, ki so jih predložili združenje BDEW, družba Ørsted in nemški organi, in javno dostopnih informacijah. Sklep se lahko spremeni, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni.

3.1   Neomejen dostop do trga

Neomejen dostop do trga

| (14) | Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in uporablja ustrezne pravne akte Unije iz Priloge III k Direktivi 2014/25/EU, kar v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije vključuje Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(14)

Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in uporablja ustrezne pravne akte Unije iz Priloge III k Direktivi 2014/25/EU, kar v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije vključuje Direktivo (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

3

| (15) | Na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, je Nemčija Direktivo (EU) 2019/944 prenesla in jo uporablja. Dostop do zadevnega trga se torej šteje za neomejen v smislu člena 34(3) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, je Nemčija Direktivo (EU) 2019/944 prenesla in jo uporablja. Dostop do zadevnega trga se torej šteje za neomejen v smislu člena 34(3) Direktive 2014/25/EU.

3.2   Ocena konkurence

Ocena konkurence

3.2.1   Opredelitev upoštevnega proizvodnega trga

Opredelitev upoštevnega proizvodnega trga

| (16) | Po navedbah združenja BDEW upoštevni proizvodni trg obsega proizvodnjo in veleprodajo energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva. Po navedbah družbe Ørsted upoštevni trg vključuje proizvodnjo in veleprodajo električne energije, za katero se od leta 2012 uporablja možnost neposrednega trženja oziroma za katero od leta 2014 velja obveznost neposrednega trženja. |
| --- | --- |

(16)

Po navedbah združenja BDEW upoštevni proizvodni trg obsega proizvodnjo in veleprodajo energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov, z izjemo električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene v napravah, ki so začele delovati pred 1. avgustom 2014 in še vedno prejemajo javna sredstva. Po navedbah družbe Ørsted upoštevni trg vključuje proizvodnjo in veleprodajo električne energije, za katero se od leta 2012 uporablja možnost neposrednega trženja oziroma za katero od leta 2014 velja obveznost neposrednega trženja.

| (17) | Združenje BDEW navaja (4), da je za vse naprave, ki so začele delovati po 1. avgustu 2014, obvezno neposredno trženje standardna oblika trženja. Naprave z obveznim neposrednim trženjem lahko izbirajo med neposrednim trženjem s tržno premijo in neposrednim trženjem brez podpore (tako imenovano drugo neposredno trženje). Izjema od obveznosti neposrednega trženja velja samo za majhne naprave. Pri napravah, ki so začele delovati pred 1. januarjem 2016, so to naprave z močjo do 500 kW, pri napravah, ki so začele delovati 1. januarja 2016 ali pozneje, pa so to naprave z močjo do 100 kW. Take majhne naprave lahko izbirajo med modelom fiksne zagotovljene odkupne cene in neposrednim trženjem. |
| --- | --- |

(17)

Združenje BDEW navaja (4), da je za vse naprave, ki so začele delovati po 1. avgustu 2014, obvezno neposredno trženje standardna oblika trženja. Naprave z obveznim neposrednim trženjem lahko izbirajo med neposrednim trženjem s tržno premijo in neposrednim trženjem brez podpore (tako imenovano drugo neposredno trženje). Izjema od obveznosti neposrednega trženja velja samo za majhne naprave. Pri napravah, ki so začele delovati pred 1. januarjem 2016, so to naprave z močjo do 500 kW, pri napravah, ki so začele delovati 1. januarja 2016 ali pozneje, pa so to naprave z močjo do 100 kW. Take majhne naprave lahko izbirajo med modelom fiksne zagotovljene odkupne cene in neposrednim trženjem.

4

| (18) | Združenje BDEW v zvezi z napravami, ki še vedno prejemajo javna sredstva, navaja, da so naprave „po podpori“ tiste, ki so po 1. januarju 2021 že bile ali še bodo izključene iz podpore po 20 letih prejemanja. Naprave „po podpori“ z inštalirano električno zmogljivostjo nad 100 kW morajo električno energijo tržiti neposredno brez kakršne koli podpore (drugo neposredno trženje). Naprave z inštalirano električno zmogljivostjo do vključno 100 kW lahko izbirajo med (nepodprtim) drugim neposrednim trženjem in prodajo upravljavcu omrežja po zagotovljeni odkupni ceni. Vendar ta zagotovljena odkupna cena zdaj ustreza le „letni tržni vrednosti“, od katere se odštejejo povprečni stroški trženja operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, prodano upravljavcu omrežja (5). Nemški zakonodajalec in Komisija zato to plačilo obravnavata kot izključno tržno podporo („prehodna postavka“) in ne kot državno pomoč („brez pomoči“) (6). Z izjemo majhnih naprav se za naprave „po podpori“ uporablja drugo obvezno neposredno trženje. |
| --- | --- |

(18)

Združenje BDEW v zvezi z napravami, ki še vedno prejemajo javna sredstva, navaja, da so naprave „po podpori“ tiste, ki so po 1. januarju 2021 že bile ali še bodo izključene iz podpore po 20 letih prejemanja. Naprave „po podpori“ z inštalirano električno zmogljivostjo nad 100 kW morajo električno energijo tržiti neposredno brez kakršne koli podpore (drugo neposredno trženje). Naprave z inštalirano električno zmogljivostjo do vključno 100 kW lahko izbirajo med (nepodprtim) drugim neposrednim trženjem in prodajo upravljavcu omrežja po zagotovljeni odkupni ceni. Vendar ta zagotovljena odkupna cena zdaj ustreza le „letni tržni vrednosti“, od katere se odštejejo povprečni stroški trženja operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, prodano upravljavcu omrežja (5). Nemški zakonodajalec in Komisija zato to plačilo obravnavata kot izključno tržno podporo („prehodna postavka“) in ne kot državno pomoč („brez pomoči“) (6). Z izjemo majhnih naprav se za naprave „po podpori“ uporablja drugo obvezno neposredno trženje.

5

6

| (19) | Komisija je v prejšnjem sklepu, ki se je nanašal na proizvodnjo električne energije v Nemčiji (7), razlikovala med trgom proizvodnje konvencionalne električne energije in trgom proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Menila je, da proizvodnja in trženje električne energije, ki jo ureja EEG, ni del trga proizvodnje in prve prodaje električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov, ker se električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov, običajno ne prodaja neposredno na veleprodajnem trgu, temveč jo po zakonsko določeni stopnji plačila najprej kupijo upravljavci prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v prejšnjem sklepu, ki se je nanašal na proizvodnjo električne energije v Nemčiji (7), razlikovala med trgom proizvodnje konvencionalne električne energije in trgom proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. Menila je, da proizvodnja in trženje električne energije, ki jo ureja EEG, ni del trga proizvodnje in prve prodaje električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov, ker se električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov, običajno ne prodaja neposredno na veleprodajnem trgu, temveč jo po zakonsko določeni stopnji plačila najprej kupijo upravljavci prenosnega omrežja.

7

| (20) | Komisija je v poznejših sklepih ugotovila, da sta proizvodnja konvencionalne električne energije in energije iz obnovljivih virov (vsaj njen del) del istega trga. V sklepu v zvezi z Nizozemsko (8) je navedla, da se električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov, prodaja neposredno na trgu in da je nizozemski sistem SDE+ spodbujal konkurenčne ponudbe, konkurenti pa naj bi poskušali čim bolj zmanjšati svoje stroške (od tod odkupna premija, ki naj bi jo prejeli). V sklepu v zvezi z Italijo (9) je pripomnila, da so nedavni programi za električno energijo iz obnovljivih virov predmet postopka zbiranja ponudb z velikim številom prijaviteljev. V sklepu v zvezi z Litvo (10) je navedla, da električna energija, proizvedena v skladu s tretjim programom podpore, prejema podporo na osnovi premij, vzpostavljeno s konkurenčnim razpisnim postopkom, in ugotovila, da je del istega trga kot proizvodnja konvencionalne električne energije. Leta 2022 je Komisija v zvezi z Dansko (11) ugotovila, da je dodelitev javnih sredstev izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil. Na podlagi tega je sklenila, da objekti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so bili predmet zahtevka, spadajo na isti trg kot proizvodnja konvencionalne električne energije. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v poznejših sklepih ugotovila, da sta proizvodnja konvencionalne električne energije in energije iz obnovljivih virov (vsaj njen del) del istega trga. V sklepu v zvezi z Nizozemsko (8) je navedla, da se električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov, prodaja neposredno na trgu in da je nizozemski sistem SDE+ spodbujal konkurenčne ponudbe, konkurenti pa naj bi poskušali čim bolj zmanjšati svoje stroške (od tod odkupna premija, ki naj bi jo prejeli). V sklepu v zvezi z Italijo (9) je pripomnila, da so nedavni programi za električno energijo iz obnovljivih virov predmet postopka zbiranja ponudb z velikim številom prijaviteljev. V sklepu v zvezi z Litvo (10) je navedla, da električna energija, proizvedena v skladu s tretjim programom podpore, prejema podporo na osnovi premij, vzpostavljeno s konkurenčnim razpisnim postopkom, in ugotovila, da je del istega trga kot proizvodnja konvencionalne električne energije. Leta 2022 je Komisija v zvezi z Dansko (11) ugotovila, da je dodelitev javnih sredstev izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil. Na podlagi tega je sklenila, da objekti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so bili predmet zahtevka, spadajo na isti trg kot proizvodnja konvencionalne električne energije.

8

9

10

11

| (21) | BKartA v svojem stališču ugotavlja (12), da je bilo od začetka leta 2012 do konca leta 2020 nameščenih približno 65 GW proizvodnih zmogljivosti, podprtih na podlagi EEG, kar predstavlja polovico zmogljivosti, podprtih na podlagi EEG, in četrtino vseh proizvodnih zmogljivosti v Nemčiji. Leta 2020 je električna energija, podprta na podlagi EEG, znašala približno 20 % celotne proizvodnje električne energije v Nemčiji. Izplačila v skladu z EEG so se le zmerno povečala, saj se je vse več proizvodnih objektov odločilo, da bodo namesto prejemanja fiksne premije svojo proizvodnjo prodajali na trgu (neposredno trženje). Kar zadeva opredelitev proizvodnega trga, je BKartA v svoji praksi odločanja na področju protimonopolne politike večkrat zavzel stališče, da je električna energija EEG ločen trg (13). |
| --- | --- |

(21)

BKartA v svojem stališču ugotavlja (12), da je bilo od začetka leta 2012 do konca leta 2020 nameščenih približno 65 GW proizvodnih zmogljivosti, podprtih na podlagi EEG, kar predstavlja polovico zmogljivosti, podprtih na podlagi EEG, in četrtino vseh proizvodnih zmogljivosti v Nemčiji. Leta 2020 je električna energija, podprta na podlagi EEG, znašala približno 20 % celotne proizvodnje električne energije v Nemčiji. Izplačila v skladu z EEG so se le zmerno povečala, saj se je vse več proizvodnih objektov odločilo, da bodo namesto prejemanja fiksne premije svojo proizvodnjo prodajali na trgu (neposredno trženje). Kar zadeva opredelitev proizvodnega trga, je BKartA v svoji praksi odločanja na področju protimonopolne politike večkrat zavzel stališče, da je električna energija EEG ločen trg (13).

12

13

| (22) | Komisija ugotavlja, da je proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji podprta z več programi, ki imajo različne značilnosti. |
| --- | --- |

(22)

Komisija ugotavlja, da je proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji podprta z več programi, ki imajo različne značilnosti.

| (23) | Glede na raznolikost programov za podporo proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji bo trg za namene analize v teh uvodnih izjavah razdeljen na naprave, ki lahko prejemajo plačilo, neodvisno od tržnih cen (fiksna zagotovljena odkupna cena in dodatna dajatev za električno energijo najemnika), ter naprave, ki prejemajo plačilo, vezano na tržne cene (neposredno trženje z zakonsko določeno veljavno vrednostjo, neposredno trženje z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, stari obrati po subvencioniranju in drugo neposredno trženje). Ta pristop je v skladu s sklepom Komisije o izvzetju 2012/218/EU, ki se je nanašal na nemški trg električne energije in v katerem je Komisija ugotovila, da je obstoj zakonsko določenega plačila ključna značilnost pri analizi izpostavljenosti električne energije EEG konkurenci. |
| --- | --- |

(23)

Glede na raznolikost programov za podporo proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov v Nemčiji bo trg za namene analize v teh uvodnih izjavah razdeljen na naprave, ki lahko prejemajo plačilo, neodvisno od tržnih cen (fiksna zagotovljena odkupna cena in dodatna dajatev za električno energijo najemnika), ter naprave, ki prejemajo plačilo, vezano na tržne cene (neposredno trženje z zakonsko določeno veljavno vrednostjo, neposredno trženje z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, stari obrati po subvencioniranju in drugo neposredno trženje). Ta pristop je v skladu s sklepom Komisije o izvzetju 2012/218/EU, ki se je nanašal na nemški trg električne energije in v katerem je Komisija ugotovila, da je obstoj zakonsko določenega plačila ključna značilnost pri analizi izpostavljenosti električne energije EEG konkurenci.

3.2.2   Opredelitev upoštevnega geografskega trga

Opredelitev upoštevnega geografskega trga

| (24) | Po mnenju združenja BDEW bi bilo treba na podlagi prakse odločanja Komisije upoštevni geografski trg opredeliti kot nacionalni trg, ki zajema ozemlje Zvezne republike Nemčije (14). |
| --- | --- |

(24)

Po mnenju združenja BDEW bi bilo treba na podlagi prakse odločanja Komisije upoštevni geografski trg opredeliti kot nacionalni trg, ki zajema ozemlje Zvezne republike Nemčije (14).

14

| (25) | Kar zadeva geografski trg, je Komisija v svoji prejšnji praksi (15) menila, da ima trg proizvodnje električne energije nacionalni obseg. Mnenje prijavitelja je v skladu s prakso Komisije. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva geografski trg, je Komisija v svoji prejšnji praksi (15) menila, da ima trg proizvodnje električne energije nacionalni obseg. Mnenje prijavitelja je v skladu s prakso Komisije.

15

| (26) | Ker ni navedb o drugačnem obsegu geografskega trga, se lahko za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da geografski obseg proizvodnje in veleprodaje električne energije iz obnovljivih virov zajema ozemlje Nemčije. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni navedb o drugačnem obsegu geografskega trga, se lahko za namene ocene v okviru tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da geografski obseg proizvodnje in veleprodaje električne energije iz obnovljivih virov zajema ozemlje Nemčije.

3.2.3   Tržna analiza

Tržna analiza

3.2.3.1   Tržni deleži in splošna ocena trga proizvodnje električne energije v Nemčiji

Tržni deleži in splošna ocena trga proizvodnje električne energije v Nemčiji

| (27) | Komisija bo izvedla analizo trga proizvodnje in veleprodaje električne energije v Nemčiji na podlagi razpoložljivih podatkov za proizvodnjo električne energije iz konvencionalnih oziroma obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bo izvedla analizo trga proizvodnje in veleprodaje električne energije v Nemčiji na podlagi razpoložljivih podatkov za proizvodnjo električne energije iz konvencionalnih oziroma obnovljivih virov.

| (28) | BKartA zagotavlja pregled tržnih deležev v svojem letnem tržnem poročilu za konvencionalno proizvodnjo električne energije. V obdobju 2019–2021 so bili letni tržni deleži petih največjih proizvajalcev konvencionalne električne energije precej stabilni: RWE (26 %, 25,3 % in 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 % in 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 % in 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 % in 9,2 %) in Vattenfall (6,4 %, 5,6 % in 4,5 %). Samo dve od teh družb, EnBW in Vattenfall, sta naročnika. Tržni delež družbe Ørsted je bil v letih 2020, 2021 in 2022 manjši od 1 % na skupnem trgu proizvodnje električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov (16). |
| --- | --- |

(28)

BKartA zagotavlja pregled tržnih deležev v svojem letnem tržnem poročilu za konvencionalno proizvodnjo električne energije. V obdobju 2019–2021 so bili letni tržni deleži petih največjih proizvajalcev konvencionalne električne energije precej stabilni: RWE (26 %, 25,3 % in 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 % in 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 % in 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 % in 9,2 %) in Vattenfall (6,4 %, 5,6 % in 4,5 %). Samo dve od teh družb, EnBW in Vattenfall, sta naročnika. Tržni delež družbe Ørsted je bil v letih 2020, 2021 in 2022 manjši od 1 % na skupnem trgu proizvodnje električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov (16).

16

| (29) | Imena in tržni deleži treh največjih proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov niso javno dostopni. Delni razlog za to je veliko število akterjev, dejavnih na trgu električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(29)

Imena in tržni deleži treh največjih proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov niso javno dostopni. Delni razlog za to je veliko število akterjev, dejavnih na trgu električne energije iz obnovljivih virov.

| (30) | BKartA je ugotovil, da so tržni deleži petih zgoraj navedenih družb z največjim obsegom prodaje na področju proizvodnje konvencionalne električne energije pri obsegu proizvodnje, podprtem na podlagi EEG za tržno območje Nemčije v letu 2021, skupaj znašali približno 6,4 % (17). |
| --- | --- |

(30)

BKartA je ugotovil, da so tržni deleži petih zgoraj navedenih družb z največjim obsegom prodaje na področju proizvodnje konvencionalne električne energije pri obsegu proizvodnje, podprtem na podlagi EEG za tržno območje Nemčije v letu 2021, skupaj znašali približno 6,4 % (17).

17

| (31) | Po mnenju združenja BDEW je mogoče domnevati, da so tržni deleži proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov razmeroma majhni in da nobeden od njih nima več kot 10-odstotnega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(31)

Po mnenju združenja BDEW je mogoče domnevati, da so tržni deleži proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov razmeroma majhni in da nobeden od njih nima več kot 10-odstotnega tržnega deleža.

| (32) | BKartA v svojem stališču (18) navaja, da na splošnem veleprodajnem trgu električne energije v Nemčiji prevladuje učinkovit konkurenčni pritisk in da so signali veleprodajnih cen rezultat učinkovite konkurence. Komisija zato priznava obstoj konkurenčnega pritiska proizvodnje in veleprodaje konvencionalne električne energije na proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov, ob upoštevanju podrobnejše analize programov podpore za električno energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(32)

BKartA v svojem stališču (18) navaja, da na splošnem veleprodajnem trgu električne energije v Nemčiji prevladuje učinkovit konkurenčni pritisk in da so signali veleprodajnih cen rezultat učinkovite konkurence. Komisija zato priznava obstoj konkurenčnega pritiska proizvodnje in veleprodaje konvencionalne električne energije na proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov, ob upoštevanju podrobnejše analize programov podpore za električno energijo iz obnovljivih virov.

18

3.2.3.2   Naprave za proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov, ki lahko prejmejo plačilo, neodvisno od tržnih cen (tj. ob upoštevanju fiksne zagotovljene odkupne cene (19) in dodatne dajatve za električno energijo najemnika (20))

19

20

| (33) | Naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so začele delovati med 1. januarjem 2012 in 1. avgustom 2014, so izvzete iz obveznosti neposrednega trženja in lahko uporabijo možnost fiksne zagotovljene odkupne cene. Po navedbah BKartA te naprave prejemajo fiksno plačilo od netržnega akterja (upravljavci prenosnih omrežij) in niso vključeni v nobeno tržno dejavnost. V skladu z analizo, ki jo je Komisija opravila v sklepu iz leta 2012 v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije v Nemčiji, za take naprave ni mogoče šteti, da so izpostavljene konkurenci. |
| --- | --- |

(33)

Naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so začele delovati med 1. januarjem 2012 in 1. avgustom 2014, so izvzete iz obveznosti neposrednega trženja in lahko uporabijo možnost fiksne zagotovljene odkupne cene. Po navedbah BKartA te naprave prejemajo fiksno plačilo od netržnega akterja (upravljavci prenosnih omrežij) in niso vključeni v nobeno tržno dejavnost. V skladu z analizo, ki jo je Komisija opravila v sklepu iz leta 2012 v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije v Nemčiji, za take naprave ni mogoče šteti, da so izpostavljene konkurenci.

| (34) | Majhne naprave, ki so začele delovati 1. avgusta 2014 ali pozneje (tj. naprave z močjo < 100 kW, ali če so začele delovati do konca leta 2015, < 500 kW), so izvzete iz obveznosti neposrednega trženja in lahko uporabijo možnost fiksne zagotovljene odkupne cene. Po navedbah BKartA te naprave prejemajo fiksno plačilo od netržnega akterja in niso vključene v nobeno tržno dejavnost. V skladu z analizo, ki jo je Komisija opravila v sklepu iz leta 2012 v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije v Nemčiji, za take naprave ni mogoče šteti, da so izpostavljene konkurenci. |
| --- | --- |

(34)

Majhne naprave, ki so začele delovati 1. avgusta 2014 ali pozneje (tj. naprave z močjo < 100 kW, ali če so začele delovati do konca leta 2015, < 500 kW), so izvzete iz obveznosti neposrednega trženja in lahko uporabijo možnost fiksne zagotovljene odkupne cene. Po navedbah BKartA te naprave prejemajo fiksno plačilo od netržnega akterja in niso vključene v nobeno tržno dejavnost. V skladu z analizo, ki jo je Komisija opravila v sklepu iz leta 2012 v zvezi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije v Nemčiji, za take naprave ni mogoče šteti, da so izpostavljene konkurenci.

| (35) | Kar zadeva „dodatno dajatev za električno energijo najemnika“ ali električno energijo, ki je upravljavec obrata ne proda svojim najemnikom, se po navedbah BKartA upravljavec obrata odloči za dodatno dajatev za električno energijo najemnika le, če to prinaša dodatne finančne koristi. To je torej privzeto bolj subvencionirana možnost. BKartA ugotavlja, da naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja dodatna dajatev na električno energijo najemnika, niso neposredno izpostavljene konkurenci. Komisija ne navaja elementov, ki bi omogočali drugačno ugotovitev. |
| --- | --- |

(35)

Kar zadeva „dodatno dajatev za električno energijo najemnika“ ali električno energijo, ki je upravljavec obrata ne proda svojim najemnikom, se po navedbah BKartA upravljavec obrata odloči za dodatno dajatev za električno energijo najemnika le, če to prinaša dodatne finančne koristi. To je torej privzeto bolj subvencionirana možnost. BKartA ugotavlja, da naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja dodatna dajatev na električno energijo najemnika, niso neposredno izpostavljene konkurenci. Komisija ne navaja elementov, ki bi omogočali drugačno ugotovitev.

| (36) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba zgoraj opisane dejavnike obravnavati kot znak, da proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov, za katero veljajo zagotovljene odkupne cene in dodatna dajatev na električno energijo najemnika, v Nemčiji ni izpostavljena konkurenci. Ker pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU niso izpolnjeni, bi bilo zato treba potrditi, da bi se morala Direktiva 2014/25/EU še naprej uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje teh dejavnosti v Nemčiji. |
| --- | --- |

(36)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba zgoraj opisane dejavnike obravnavati kot znak, da proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov, za katero veljajo zagotovljene odkupne cene in dodatna dajatev na električno energijo najemnika, v Nemčiji ni izpostavljena konkurenci. Ker pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU niso izpolnjeni, bi bilo zato treba potrditi, da bi se morala Direktiva 2014/25/EU še naprej uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje teh dejavnosti v Nemčiji.

3.2.3.3   Obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki prejemajo plačilo, vezano na tržne cene (ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo (21) ali neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi (22), ali ki so stari obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju (23) ali obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja (24))

21

22

23

24

| (37) | Upravljavci obratov EEG, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo, ustvarjajo prihodek od:






  — | prodaje električne energije tretjim osebam (v višini nakupne cene, plačane za količine, vključene v skupino za izravnavo). Za to trženje ni regulativnih zahtev glede cene. Tretja oseba ni nujno upravljavec omrežja. Prodaja torej poteka na veleprodajnem trgu; |
| --- | --- | --- |

(37)

Upravljavci obratov EEG, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo, ustvarjajo prihodek od:

—

prodaje električne energije tretjim osebam (v višini nakupne cene, plačane za količine, vključene v skupino za izravnavo). Za to trženje ni regulativnih zahtev glede cene. Tretja oseba ni nujno upravljavec omrežja. Prodaja torej poteka na veleprodajnem trgu;

| — | tržne premije, ki jo upravljavec omrežja upravljavcu obrata plača za vsako dovedeno kWh. Za to velja omejitev za obrate, ki so začeli obratovati od 1. avgusta 2014: če je vrednost trgovanja za dan vnaprej na borzi EPEX Spot najmanj šest zaporednih ur negativna, se vrednost, ki jo je treba uporabiti, in s tem tržna premija za to celotno obdobje zmanjša na nič. Za obrate, ki od 1. januarja 2021 obratujejo na novo ali so bili na novo izbrani, je bilo zadevno obdobje skrajšano na štiri ure. Za vse obrate za energijo iz obnovljivih virov, ki so začeli obratovati ali so bili na podlagi EEG izbrani od 1. januarja 2023, pa se bo to obdobje postopno skrajšalo s štirih ur v letu 2023 na eno uro v letu 2027. Tržna premija je ločen zahtevek za plačilo upravljavca obrata EEG do upravljavca omrežja. Za naprave, ki so začele delovati od 1. avgusta 2014, se izračuna kot razlika med „veljavno vrednostjo“ („anzulegender Wert“, AW), ki se uporablja za napravo, in „mesečno tržno vrednostjo“ („Monatsmarktwert“, MW) po formuli TP = AW – MW. |
| --- | --- |

—

tržne premije, ki jo upravljavec omrežja upravljavcu obrata plača za vsako dovedeno kWh. Za to velja omejitev za obrate, ki so začeli obratovati od 1. avgusta 2014: če je vrednost trgovanja za dan vnaprej na borzi EPEX Spot najmanj šest zaporednih ur negativna, se vrednost, ki jo je treba uporabiti, in s tem tržna premija za to celotno obdobje zmanjša na nič. Za obrate, ki od 1. januarja 2021 obratujejo na novo ali so bili na novo izbrani, je bilo zadevno obdobje skrajšano na štiri ure. Za vse obrate za energijo iz obnovljivih virov, ki so začeli obratovati ali so bili na podlagi EEG izbrani od 1. januarja 2023, pa se bo to obdobje postopno skrajšalo s štirih ur v letu 2023 na eno uro v letu 2027. Tržna premija je ločen zahtevek za plačilo upravljavca obrata EEG do upravljavca omrežja. Za naprave, ki so začele delovati od 1. avgusta 2014, se izračuna kot razlika med „veljavno vrednostjo“ („anzulegender Wert“, AW), ki se uporablja za napravo, in „mesečno tržno vrednostjo“ („Monatsmarktwert“, MW) po formuli TP = AW – MW.

| (38) | BKartA v svojem stališču navaja, da je glede na konkretne praktične in gospodarske posledice odločilnega pomena, da se s tržno premijo izravna razlika med vrednostjo, ki velja za posamezen obrat, in tržno vrednostjo zadevne tehnologije. Ker ne more postati negativna, ima vse večji učinek na dobiček upravljavca obrata, če je pozitivna, tj. če je vrednost, ki velja za posamezen obrat, višja od ustrezne tržne vrednosti. BKartA je med majem 2020 in aprilom 2022 opravil analizo obeh vrednosti v 23 mesecih. Od 1. januarja 2021 so bile veljavne vrednosti določene z zakonom in se sčasoma znižujejo po stopnji med 0,5 in 1,5 odstotka na leto. Vsaj do približno sredine leta 2021 so bile veljavne vrednosti večinoma precej višje od ustreznih tržnih vrednosti v zadnjih 12 mesecih. To je pomenilo, da se je plačevala ustrezno visoka tržna premija, s čimer so se zadevni obrati za energijo iz obnovljivih virov ločili od učinkovitih tržnih in konkurenčnih sil druge proizvodnje električne energije. Zato obrati, katerih veljavna vrednost za posamezen obrat presega običajno tržno vrednost in so potemtakem podprti z zakonsko določeno tržno premijo, po mnenju BKartA niso izpostavljeni neposredni konkurenci drugih proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(38)

BKartA v svojem stališču navaja, da je glede na konkretne praktične in gospodarske posledice odločilnega pomena, da se s tržno premijo izravna razlika med vrednostjo, ki velja za posamezen obrat, in tržno vrednostjo zadevne tehnologije. Ker ne more postati negativna, ima vse večji učinek na dobiček upravljavca obrata, če je pozitivna, tj. če je vrednost, ki velja za posamezen obrat, višja od ustrezne tržne vrednosti. BKartA je med majem 2020 in aprilom 2022 opravil analizo obeh vrednosti v 23 mesecih. Od 1. januarja 2021 so bile veljavne vrednosti določene z zakonom in se sčasoma znižujejo po stopnji med 0,5 in 1,5 odstotka na leto. Vsaj do približno sredine leta 2021 so bile veljavne vrednosti večinoma precej višje od ustreznih tržnih vrednosti v zadnjih 12 mesecih. To je pomenilo, da se je plačevala ustrezno visoka tržna premija, s čimer so se zadevni obrati za energijo iz obnovljivih virov ločili od učinkovitih tržnih in konkurenčnih sil druge proizvodnje električne energije. Zato obrati, katerih veljavna vrednost za posamezen obrat presega običajno tržno vrednost in so potemtakem podprti z zakonsko določeno tržno premijo, po mnenju BKartA niso izpostavljeni neposredni konkurenci drugih proizvodnih obratov.

| (39) | Kar zadeva posebne tehnologije, je BKartA ugotovil, da so bile do sredine leta 2021 samo veljavne vrednosti za posamezne nove obrate za vodno energijo in deponijski plin v nekaj mesecih opazno pod tržno vrednostjo EPEX. To je veljalo za vodno energijo z zmogljivostjo nad 50 MW septembra 2020 in od novembra 2020, za vodno energijo z zmogljivostjo med 20 MW in 50 MW septembra 2020 in od decembra 2020 ter za vodno energijo z zmogljivostjo med 10 MW in 20 MW januarja in aprila 2021. Vplivalo je tudi na deponijski plin z zmogljivostjo od 1 MW do 5 MW septembra 2020 in od decembra 2020 ter na deponijski plin z zmogljivostjo najmanj 5 MW novembra 2020. Enako velja za vetrne elektrarne na morju. Od sredine leta 2021 je veliko veljavnih vrednosti padlo pod ustrezne mesečne tržne vrednosti, od konca leta 2021 pa je to vplivalo na veliko večino veljavnih vrednosti. |
| --- | --- |

(39)

Kar zadeva posebne tehnologije, je BKartA ugotovil, da so bile do sredine leta 2021 samo veljavne vrednosti za posamezne nove obrate za vodno energijo in deponijski plin v nekaj mesecih opazno pod tržno vrednostjo EPEX. To je veljalo za vodno energijo z zmogljivostjo nad 50 MW septembra 2020 in od novembra 2020, za vodno energijo z zmogljivostjo med 20 MW in 50 MW septembra 2020 in od decembra 2020 ter za vodno energijo z zmogljivostjo med 10 MW in 20 MW januarja in aprila 2021. Vplivalo je tudi na deponijski plin z zmogljivostjo od 1 MW do 5 MW septembra 2020 in od decembra 2020 ter na deponijski plin z zmogljivostjo najmanj 5 MW novembra 2020. Enako velja za vetrne elektrarne na morju. Od sredine leta 2021 je veliko veljavnih vrednosti padlo pod ustrezne mesečne tržne vrednosti, od konca leta 2021 pa je to vplivalo na veliko večino veljavnih vrednosti.

| (40) | Če bi se ta trend stabiliziral, po mnenju BKartA tržna premija za te obrate ne bi imela več nobenega ekonomskega učinka; zato bi delovali brez omejitev pod konkurenčnimi tržnimi pogoji in bili izpostavljeni učinkoviti konkurenci. Vendar pa bi BKartA predvideval tako stabilen trend le, če bi se veljavna vrednost za posamezen obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) v ustreznem obdobju znižala pod tržno vrednost. Tako obdobje bi bilo 12 zaporednih mesecev. Komisija se strinja z BKartA, da je treba neposredno izpostavljenost te dejavnosti konkurenci povezati z dejstvom, da je veljavna vrednost za posamezen obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) padla pod tržno vrednost 12 zaporednih mesecev. |
| --- | --- |

(40)

Če bi se ta trend stabiliziral, po mnenju BKartA tržna premija za te obrate ne bi imela več nobenega ekonomskega učinka; zato bi delovali brez omejitev pod konkurenčnimi tržnimi pogoji in bili izpostavljeni učinkoviti konkurenci. Vendar pa bi BKartA predvideval tako stabilen trend le, če bi se veljavna vrednost za posamezen obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) v ustreznem obdobju znižala pod tržno vrednost. Tako obdobje bi bilo 12 zaporednih mesecev. Komisija se strinja z BKartA, da je treba neposredno izpostavljenost te dejavnosti konkurenci povezati z dejstvom, da je veljavna vrednost za posamezen obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) padla pod tržno vrednost 12 zaporednih mesecev.

| (41) | Kar zadeva neposredno trženje z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, so po mnenju BKartA nekatere značilnosti skupne vsem ponudbam. Za ponudnike EEG je značilna struktura majhnih ponudb. Velikost posameznih ponudb je majhna v primerjavi s povpraševanjem v zadevnem razpisu in daleč od praga domnevnega prevladujočega položaja na trgu v skladu z nemškim kartelnim pravom. Za temi ponudbami stoji dovolj majhna, v primeru vetrne energije na kopnem in sončne energije pa skoraj atomistična struktura dobaviteljev. Javni naročnik je Zvezna republika Nemčija, ki sama ne deluje kot ponudnik. |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva neposredno trženje z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, so po mnenju BKartA nekatere značilnosti skupne vsem ponudbam. Za ponudnike EEG je značilna struktura majhnih ponudb. Velikost posameznih ponudb je majhna v primerjavi s povpraševanjem v zadevnem razpisu in daleč od praga domnevnega prevladujočega položaja na trgu v skladu z nemškim kartelnim pravom. Za temi ponudbami stoji dovolj majhna, v primeru vetrne energije na kopnem in sončne energije pa skoraj atomistična struktura dobaviteljev. Javni naročnik je Zvezna republika Nemčija, ki sama ne deluje kot ponudnik.

| (42) | BKartA dodaja, da je v primeru vseh obnovljivih virov energije zaradi premislekov o podnebni politiki ter ob upoštevanju ustreznih ciljev politike in specifikacij glede širitve namen razpisne ureditve razširiti ponudbo električne energije iz obnovljivih virov in ustrezno veliko povpraševanje po upravičenih projektih. Dejanska in potencialna ponudba ponudnikov v okviru razpisa pa je med drugim odvisna od razpoložljivosti ustreznih zemljišč za nove projekte. Ponudbe, ki zajemajo obstoječe obrate, so trenutno v praksi pomembne le v sektorju biomase. V primeru vetrne energije na kopnem že obstajajo ponudbe za tehnično nadgrajene obrate na isti lokaciji (nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo). Oddaja ponudb za nove obrate je mogoča ves čas in je najpomembnejši primer v praksi. Vstop na trg lajša tudi dejstvo, da za oskrbo z električno energijo iz obnovljivih virov ni značilno intenzivno uvajanje lokalnega osebja. Poleg tega konkuriranje za veljavne vrednosti pri podpori proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov ni konkuriranje za trg. Oddaja naročila ne prinese monopola ali prevladujočega položaja na podrejenem trgu, saj prodaja električne energije, proizvedene na debelo, poteka v konkurenčnem okolju po cenah, določenih s tržnimi mehanizmi. |
| --- | --- |

(42)

BKartA dodaja, da je v primeru vseh obnovljivih virov energije zaradi premislekov o podnebni politiki ter ob upoštevanju ustreznih ciljev politike in specifikacij glede širitve namen razpisne ureditve razširiti ponudbo električne energije iz obnovljivih virov in ustrezno veliko povpraševanje po upravičenih projektih. Dejanska in potencialna ponudba ponudnikov v okviru razpisa pa je med drugim odvisna od razpoložljivosti ustreznih zemljišč za nove projekte. Ponudbe, ki zajemajo obstoječe obrate, so trenutno v praksi pomembne le v sektorju biomase. V primeru vetrne energije na kopnem že obstajajo ponudbe za tehnično nadgrajene obrate na isti lokaciji (nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo). Oddaja ponudb za nove obrate je mogoča ves čas in je najpomembnejši primer v praksi. Vstop na trg lajša tudi dejstvo, da za oskrbo z električno energijo iz obnovljivih virov ni značilno intenzivno uvajanje lokalnega osebja. Poleg tega konkuriranje za veljavne vrednosti pri podpori proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov ni konkuriranje za trg. Oddaja naročila ne prinese monopola ali prevladujočega položaja na podrejenem trgu, saj prodaja električne energije, proizvedene na debelo, poteka v konkurenčnem okolju po cenah, določenih s tržnimi mehanizmi.

| (43) | Komisija je v prejšnjih sklepih (25) ugotovila, da je obstoj razpisov za določitev ravni podpore programom za električno energijo iz obnovljivih virov pomemben dejavnik za določitev neposredne izpostavljenosti konkurenci. V obravnavani zadevi, ki se nanaša na Nemčijo, BKartA potrjuje prakso odločanja Komisije, vendar predlaga uvedbo dodatnega merila, ki bi omogočalo razlikovanje glede na intenzivnost konkuriranja za subvencijo pri posameznem razpisu. To merilo bi lahko bilo preseganje zmogljivosti iz razpisa za vsaj 25 %. Združenje BDEW dvomi o izvedljivosti uporabe takega merila, saj se lahko preseganje izmeri šele po razpisu, naročniki pa morajo pred sodelovanjem pri takih razpisih organizirati svoje javno naročilo. Zato bi bila izjema dejansko neveljavna. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v prejšnjih sklepih (25) ugotovila, da je obstoj razpisov za določitev ravni podpore programom za električno energijo iz obnovljivih virov pomemben dejavnik za določitev neposredne izpostavljenosti konkurenci. V obravnavani zadevi, ki se nanaša na Nemčijo, BKartA potrjuje prakso odločanja Komisije, vendar predlaga uvedbo dodatnega merila, ki bi omogočalo razlikovanje glede na intenzivnost konkuriranja za subvencijo pri posameznem razpisu. To merilo bi lahko bilo preseganje zmogljivosti iz razpisa za vsaj 25 %. Združenje BDEW dvomi o izvedljivosti uporabe takega merila, saj se lahko preseganje izmeri šele po razpisu, naročniki pa morajo pred sodelovanjem pri takih razpisih organizirati svoje javno naročilo. Zato bi bila izjema dejansko neveljavna.

25

| (44) | Komisija je v prejšnjih sklepih ugotovila, da je razpisni postopek za subvencije za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov znak izpostavljenosti konkurenci. V sklepu v zvezi z Nizozemsko je na primer navedla (26), da je „dodelitev subvencije SDE+ izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil“. Podobno je Komisija v Sklepu 2020/1499 v zvezi z Italijo (27) navedla, da novejši programi subvencij glede na veliko število prijaviteljev in ponudb v zadevnih razpisih delujejo v konkurenčnem okolju. V Sklepu 2020/1500 v zvezi z je Litvo je navedla (28), da električna energija, proizvedena v skladu s tretjim programom, prejema podporo na osnovi premij, vzpostavljeno s konkurenčnim razpisnim postopkom, in ugotovila, da je izpostavljena konkurenci. Nazadnje je Komisija v sklepu v zvezi z Dansko navedla (29), da je dodelitev javnih sredstev izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb. Komisija zato v skladu z navedenimi prejšnjimi sklepi meni, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, neposredno izpostavljeni konkurenci. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je v prejšnjih sklepih ugotovila, da je razpisni postopek za subvencije za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov znak izpostavljenosti konkurenci. V sklepu v zvezi z Nizozemsko je na primer navedla (26), da je „dodelitev subvencije SDE+ izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil“. Podobno je Komisija v Sklepu 2020/1499 v zvezi z Italijo (27) navedla, da novejši programi subvencij glede na veliko število prijaviteljev in ponudb v zadevnih razpisih delujejo v konkurenčnem okolju. V Sklepu 2020/1500 v zvezi z je Litvo je navedla (28), da električna energija, proizvedena v skladu s tretjim programom, prejema podporo na osnovi premij, vzpostavljeno s konkurenčnim razpisnim postopkom, in ugotovila, da je izpostavljena konkurenci. Nazadnje je Komisija v sklepu v zvezi z Dansko navedla (29), da je dodelitev javnih sredstev izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb. Komisija zato v skladu z navedenimi prejšnjimi sklepi meni, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, neposredno izpostavljeni konkurenci.

26

27

28

29

| (45) | BKartA meni, da so obrati po subvencioniranju izpostavljeni neposredni konkurenci, saj jim upravljavec omrežja plačuje zagotovljeno odkupno ceno v višini tržne vrednosti, zmanjšane za pavšalne stroške trženja. Komisija se s to analizo strinja. |
| --- | --- |

(45)

BKartA meni, da so obrati po subvencioniranju izpostavljeni neposredni konkurenci, saj jim upravljavec omrežja plačuje zagotovljeno odkupno ceno v višini tržne vrednosti, zmanjšane za pavšalne stroške trženja. Komisija se s to analizo strinja.

| (46) | Po navedbah BKartA druge naprave EEG po subvencioniranju v skladu z EEG do tega nisi upravičene. Te so predmet drugega neposrednega trženja v skladu s členom 21a EEG. Vse naprave EEG, ki so vključene v drugo neposredno trženje v skladu s členom 21a EEG, sodelujejo na trgu prve prodaje električne energije na enak način kot kateri koli drug sistem za proizvodnjo električne energije, ki ni podprt na podlagi EEG. Medtem je ta kategorija plačil že pomembna za novozgrajene obrate, kot so sončne elektrarne na tleh. Ti obrati so izpostavljeni splošnim konkurenčnim silam. Komisija se strinja, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja, neposredno izpostavljeni konkurenci. |
| --- | --- |

(46)

Po navedbah BKartA druge naprave EEG po subvencioniranju v skladu z EEG do tega nisi upravičene. Te so predmet drugega neposrednega trženja v skladu s členom 21a EEG. Vse naprave EEG, ki so vključene v drugo neposredno trženje v skladu s členom 21a EEG, sodelujejo na trgu prve prodaje električne energije na enak način kot kateri koli drug sistem za proizvodnjo električne energije, ki ni podprt na podlagi EEG. Medtem je ta kategorija plačil že pomembna za novozgrajene obrate, kot so sončne elektrarne na tleh. Ti obrati so izpostavljeni splošnim konkurenčnim silam. Komisija se strinja, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja, neposredno izpostavljeni konkurenci.

| (47) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba zgoraj navedene dejavnike obravnavati kot znak, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo ali neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, ali ki so stari obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju ali obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja v Nemčiji, izpostavljeni konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo zato treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje navedenih dejavnosti v Nemčiji. |
| --- | --- |

(47)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba zgoraj navedene dejavnike obravnavati kot znak, da so obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo ali neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, ali ki so stari obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju ali obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja v Nemčiji, izpostavljeni konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo zato treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje navedenih dejavnosti v Nemčiji.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Glede na zgoraj preučene dejavnike, bi bilo treba šteti, da pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Nemčiji ni izpolnjen za dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije, za katere veljajo zagotovljene odkupne cene in dodatna dajatev za električno energijo najemnika. |
| --- | --- |

(48)

Glede na zgoraj preučene dejavnike, bi bilo treba šteti, da pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Nemčiji ni izpolnjen za dejavnosti, povezane s proizvodnjo in veleprodajo električne energije, za katere veljajo zagotovljene odkupne cene in dodatna dajatev za električno energijo najemnika.

| (49) | Zato bi se morala Direktiva 2014/25/EU še naprej uporabljati, kadar naročniki oddajajo javna naročila za omogočanje opravljanja teh dejavnosti ali kadar so organizirani projektni natečaji za izvajanje takih dejavnosti na navedenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(49)

Zato bi se morala Direktiva 2014/25/EU še naprej uporabljati, kadar naročniki oddajajo javna naročila za omogočanje opravljanja teh dejavnosti ali kadar so organizirani projektni natečaji za izvajanje takih dejavnosti na navedenem geografskem območju.

| (50) | Glede na zgoraj preučene dejavnike bi bilo treba šteti, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Nemčiji izpolnjen v zvezi z dejavnostmi, povezanimi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo (kadar veljavna vrednost za posamezni obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) 12 zaporednih mesecev pade pod tržno vrednost, neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, in drugega neposrednega trženja, pa tudi v zvezi s starimi obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju. |
| --- | --- |

(50)

Glede na zgoraj preučene dejavnike bi bilo treba šteti, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Nemčiji izpolnjen v zvezi z dejavnostmi, povezanimi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo (kadar veljavna vrednost za posamezni obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) 12 zaporednih mesecev pade pod tržno vrednost, neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, in drugega neposrednega trženja, pa tudi v zvezi s starimi obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju.

| (51) | Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2014/25/EU ne bi smela uporabljati, kadar naročniki oddajajo javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje navedenih dejavnosti v Nemčiji, ali kadar so organizirani projektni natečaji za izvajanje takih dejavnosti na navedenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(51)

Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2014/25/EU ne bi smela uporabljati, kadar naročniki oddajajo javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje navedenih dejavnosti v Nemčiji, ali kadar so organizirani projektni natečaji za izvajanje takih dejavnosti na navedenem geografskem območju.

| (52) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o konkurenci in določb na drugih področjih prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljeni pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaki tistim, uporabljenim pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (30), kot je potrdilo Splošno sodišče (31) – |
| --- | --- |

(52)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o konkurenci in določb na drugih področjih prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljeni pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaki tistim, uporabljenim pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (30), kot je potrdilo Splošno sodišče (31) –

30

31

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in katerih namen je omogočiti opravljanje naslednjih dejavnosti v Nemčiji:

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo (če je veljavna vrednost za posamezni obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) 12 zaporednih mesecev pod tržno vrednostjo), |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z zakonsko določeno veljavno vrednostjo (če je veljavna vrednost za posamezni obrat (ali ustrezen, v prihodnost usmerjen indeks iz pogodbe o nakupu električne energije) 12 zaporednih mesecev pod tržno vrednostjo),

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi, |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet neposrednega trženja z veljavno vrednostjo, določeno z razpisi,

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja, |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki so predmet drugega neposrednega trženja,

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz starih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju. |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz starih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov po subvencioniranju.

Člen 2

Direktiva 2014/25/EU se še naprej uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in katerih namen je omogočiti opravljanje naslednjih dejavnosti v Nemčiji:

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja fiksna zagotovljena odkupna cena, |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja fiksna zagotovljena odkupna cena,

| — | proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja dodatna dajatev za električno energijo najemnika. |
| --- | --- |

—

proizvodnja in veleprodaja električne energije iz obnovljivih virov iz obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, za katere velja dodatna dajatev za električno energijo najemnika.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 21. septembra 2023

Za Komisijo

Thierry BRETON

član Komisije

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1804 z dne 10. oktobra 2016 o podrobnih pravilih za uporabo člena 34 in 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 275, 12.10.2016, str. 39).

2

(3)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

3

(4)  Str. 3 zahtevka.

4

(5)  V skladu s Prilogo 1 št. 4 EEG 2021 in EEG 2023 se letna tržna vrednost izračuna iz povprečja promptne tržne cene zadevnega vira energije v koledarskem letu na borzah električne energije, na katerih se lahko trguje z energenti za cenovno območje za Nemčijo.

5

(6)  V skladu s tem je Komisija menila, da za to plačilo ni potrebna odobritev v skladu z zakonodajo o državni pomoči, glej pogosto zastavljena vprašanja zveznega ministrstva za gospodarstvo in energijo o odobritvi v skladu z zakonodajo o državni pomoči, točka 6, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html.

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/218/EU z dne 24. aprila 2012 o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije, proizvedene v Nemčiji iz konvencionalnih virov, iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 114, 26.4.2012, str. 21).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/71 z dne 12. decembra 2017 o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije na Nizozemskem iz uporabe Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 12, 17.1.2018, str. 53).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1499 z dne 28. julija 2020 o uporabi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz obnovljivih virov v Italiji (UL L 342, 16.10.2020, str. 8).

9

(10)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1500 z dne 28. julija 2020 o uporabi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane s proizvodnje in veleprodajo električne energije v Litvi (UL L 342, 16.10.2020, str. 15).

10

(11)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1376 z dne 26. julija 2022 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Danskem (UL L 206, 8.8.2022, str. 42).

11

(12)  Izjava Bundeskartellamt o predlogu združenja BDEW za sprejetje sklepa o uporabi člena 34(1) Direktive 2014/25/ES za proizvodnjo električne energije EEG in z njo povezane dejavnosti v obratih, ki so v Nemčiji začeli obratovati od 1. januarja 2012 (B8–70/20). Hkrati izjava Bundeskartellamt o predlogu družbe Ørsted A/S za sprejetje sklepa o uporabi člena 34(1) Direktive 2014/25/ES za proizvodnjo električne energije EEG iz vetrnih elektrarn na morju v Nemčiji (B8–102/20) z dne 25. maja 2022, odstavek C 1, str. 11.

12

(13)  Bundeskartellamt, D. z dne 10. julija 2018, B4–80/17, točka 167 in naslednje – EnBW/MWV; BKartA, poročilo o zadevi z dne 31. maja 2019, B8–28/19 – manjšinski delež RWE/E.ON.

13

(14)  Zahtevek, točka 3.2.

14

(15)  Izvedbeni sklep (EU) 2012/218/EU.

15

(16)  Glej zahtevek družbe Ørsted, str. 40.

16

(17)  BNetzA/BKartA, Poročilo o spremljanju za leto 2022, str. 52 in naslednje.

17

(18)  Izjava Bundeskartellamt, prav tam, stran 44.

18

(19)  Člen 21(1), točka 1, EEG.

19

(20)  Člen 21(3) EEG.

20

(21)  Člen 20 EEG.

21

(22)  Člena 20 in 22 EEG.

22

(23)  Člen 23b(2) EEG.

23

(24)  Člen 21a EEG.

24

(25)  Sklepi (EU) 2018/71 (UL L 12, 17.1.2018, str. 53) (Nizozemska), (EU) 2020/1499 (UL L 342, 16.10.2020, str. 8) (Italija) in (EU) 2020/1500 (UL L 342, 16.10.2020, str. 15) (Litva) ter (EU) 2022/1376 (UL L 206, 8.8.2022, str. 42) (Danska).

25

(26)  Sklep (EU) 2018/71 (Nizozemska), točka 21.

26

(27)  Sklep (EU) 2020/1499 (Italija), točka 38.

27

(28)  Sklep (EU) 2020/1500 (Litva), točka 30.

28

(29)  Sklep (EU) 2022/1376, točka 29.

29

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

30

(31)  Sodba Splošnega sodišča z dne 27. aprila 2016, Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, točka 28. Glej tudi Direktivo 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

31

---